|
Ústrojí rovnováhy a sluchu koně
Vejrychová, Šárka
Tato bakalářská práce se zabývá problematikou ústrojí rovnováhy a sluchu koně. Je rozdělena do čtyř hlavních kapitol. První kapitola je zaměřena na anatomii koňského ucha, které podle posloupnosti dělíme na zevní, střední a vnitřní část. Je zde také věnována pozornost krvení a inervaci jednotlivých struktur ucha. Druhá kapitola se zabývá fyziologií rovnováhy a sluchu. Především sleduje specifika sluchu koní a srovnává odlišnosti od ucha lidského. Třetí kapitola je věnována uchu z hlediska etologie a chovu koní. Zejména utváření ušních boltců a využití sluchových schopností koní při výcviku a dorozumívání se s člověkem, ale také v přirozené komunikaci s ostatními koňmi. Čtvrtá kapitola obsahuje soupis nejčastějších onemocnění ústrojí sluchu a rovnováhy koně. Popisuje příčiny vzniku daného onemocnění, jeho symptomy, diagnostiku, nejvhodnější možnosti léčby, prognózu a jeho vliv na kvalitu sluchu a rovnováhy koně.
|
|
Proces získávání sociálních kompetencí u osob se sluchovým postižením
Mihočová, Jiřina ; Novák, Petr (vedoucí práce) ; Ondrušová, Jiřina (oponent)
Předložená diplomová práce analyzuje, jak probíhá proces získání sociálních kompetencí u osob se sluchovým postižením. Práce je členěna na teoretickou a empirickou část. V teoretické části se nacházejí kapitoly objasňující význam sluchu v procesu sociálních kompetencí a vliv jeho nedostatku na život jedince. Dále zde nalezneme kapitoly objasňující problém sluchového postižení a vymezení sociálních kompetencí s ohledem na sluchové postižení. V praktické části výzkum odhaluje subjektivní postoj respondentů, do jakých míry se určité instituce zapojily do procesu získání sociálních kompetencí v životě respondentů. Byla zvolena kvalitativní metoda a technika polostrukturovaného rozhovoru. Praktická část dále analyzuje, zda potřebné sociální kompetence jsou stejné z pohledu slyšící i neslyšící komunity. Uvedený výzkum nepřímo navazuje na část průzkumu, který byl popsán v bakalářské práci (Mihočová, 2022) kde výzkum odhalil, jaké sociální kompetence jsou vhodné pro uspokojivé sociální fungování právě z pohledů slyšících jedinců. Byl rovněž prováděn kvalitativní metodou. V praktické části rovněž analyzuji výsledky obou výzkumných šetření a porovnávám získané poznatky. Na základě získaných informací jsou formulována doporučení pro praxi sociálních pracovníků nebo tlumočníků znakového jazyka.
|
|
Autonomní nástroj pro měření audiogramu a kmitočtového maskování
Pachel, Jakub ; Sigmund, Milan (oponent) ; Malucha, Jan (vedoucí práce)
První polovina bakalářské práce je zaměřena na teorii zvuku a zabývá se popisem lidského sluchu, stručnou studií sluchových vad a jejich vlivu na práh slyšení, popisem kmitočtového maskování a představením metod vyšetření sluchu. V druhé polovině je prezentován návrh a blokové schéma audiometru pro audiometrii čistými tóny, který byl naprogramován ve vývojovém prostředí MATLAB. Dále práce prezentuje výsledky měření audiometru pěti měřených lidí. Na závěr je popsáno jak byl program doplněn o grafické uživatelské rozhraní s možností přidání do procesu měření maskovací tóny a šumy.
|
| |
|
Vliv polohy ušního bubínku na přenos zvuku do vnitřního ucha
Krbálek, Jaroslav ; Dušek, Daniel (oponent) ; Pellant, Karel (vedoucí práce)
Lidský ušní bubínek je vzhledem k ose zevního zvukovodu sklonen pod úhlem 50°. Hlavním cílem této bakalárské práce bylo zjistit, jaký vliv muže mít tento sklon na prenos zvuku pres bubínek do stredního ucha. Ve výpoctovém programu ANSYS byl vytvoren jednoduchý konecnoprvkový model. Výpoctový model zahrnoval akustický subsystém zevního zvukovodu, elastický bubínek a tuhé kladívko. Tvar modelu odpovídal válci, který byl na jednom konci otevren a na druhém ukoncen šikmo uloženým bubínkem. Vedle vlivu náklonu bubínku byl také sledován vliv elasticity bubínku, hmotnosti kladívka a vnitrního tlumení bubínku na prenosovou charakteristiku vnejšího zvukovodu. Na záver výpoctu byla provedena diskuse, zda vzhledem ke sklonu bubínku se pri zvukovém vjemu neuplatnuje koincidencní jev.
|
| |
|
Vliv exostóz na sluch
Vališová, Šárka ; Švancara, Pavel (oponent) ; Pellant, Karel (vedoucí práce)
Exostózy jsou kostěné výrůstky v zevním zvukovodu lidského ucha. Hlavním cílem bakalářské práce je zjistit, jaký vliv může mít změna tvaru zevního zvukovodu v důsledku výskytu exostóz na mechanický přenos zvuku do vnitřního ucha. Úloha byla řešena pomocí MKP modelování provedeného v systému ANSYS. Výpočtový 2D model normálního ucha byl převzat z diplomové práce B. Ouali: Development of 2D finite element model of human ear (VUT v Brně, 2009) a zahrnoval akustický subsystém zevního zvukovodu, elastický bubínek, středoušní dutinu se sluchovými kůstkami a dutinu vnitřního ucha. Na tomto modelu byly provedeny úpravy simulující výskyt exostóz ve formě dvou protilehlých polokruhů zužujících průsvit zvukovodu. Byla uvažována různá velikost a různá poloha oboustranných exostóz a sledován jejich vliv na přenosovou charakteristiku vnějšího zvukovodu. Dále byl zpracován soubor audiologických vyšetření 19 pacientů s výskytem exostóz v předoperačním a pooperačním stavu. Na závěr bylo provedeno srovnání výsledků audiometrických vyšetření s výsledky konečnoprvkových modelací.
|
|
Vliv exostóz na přenos zvukových signálů lidským uchem
Vališová, Šárka ; Švancara, Pavel (oponent) ; Pellant, Karel (vedoucí práce)
Exostózy jsou povrchové kostní výrůstky v zevním zvukovodu lidského ucha. Hlavním úkolem diplomové práce je zjistit, jaký vliv může mít zúžení zevního zvukovodu exostózami na mechanický přenos zvuku do vnitřního ucha. Úloha byla řešena pomocí MKP modelování v systému ANSYS. Pro výpočet byl použit 2D model normálního ucha, který byl převzat z diplomové práce B. Ouali: Development of 2D finite element model of human ear (VUT v Brně, 2009). Na modelu, který zahrnoval akustický subsystém zevního zvukovodu, elastický bubínek, středoušní dutinu se sluchovými kůstkami a dutinu vnitřního ucha s vnitroušní přepážkou, byly provedeny úpravy zevního zvukovodu simulující různá stádia jeho zúžení exostózami odlišných poloh. Konečnoprvkovou analýzou byl sledován jejich vliv na přenosovou charakteristiku akustického systému pro vzdušné i kostní vedení zvuku. Na závěr byla provedena analýza výsledků a získané poznatky z konečnoprvkových modelací byly porovnány a audiometrickým vyšetřením pacientů s výskytem exostóz.
|
|
Aktivní potlačení hluku
Bulva, Ondřej ; Sekora, Jiří (oponent) ; Balogh, Jaroslav (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce se zabývá problematikou aktivního potlačení hluku. První část je zaměřena na porozumění anatomii a fyziologii lidského sluchu. Dále pak na pochopení základních principů akustiky, šíření zvuku a jeho generování. Důležitou částí je seznámení s problematikou hluku v životním prostředí. Druhá část se věnuje samotnému návrhu zařízení. Cílem této práce bylo navrhnout a sestavit zařízení na aktivní potlačení hluku. Navrhnuty a sestaveny byly dvě verze zařízení na aktivní potlačení hluku. Problémy spojené s dosažením dokonalého potlačení hluku jsou na konci práce podrobně analyzovány spolu s výsledky potlačení jednotlivých verzí zařízení.
|
|
Analýza citlivosti lidského sluchu
Tinka, Dominik ; Sekora, Jiří (oponent) ; Škutková, Helena (vedoucí práce)
Cílem této bakalářské práce je vyhodnocení změny citlivosti lidského sluchu pomocí navržené mobilní aplikace. Na základě získaných teoretických poznatků je realizována mobilní aplikace schopná provádět audiometrické měření. V souvislosti s tím je popsáno nastavení zvukového výstupu telefonu, který je nastaven pomocí realizované kalibrační jednotky. V další části je popsána metodika měření a zpracování naměřených dat. Dále je provedeno statistické vyhodnocení naměřených výsledků pro měření na skupině probandů a pro měření na jednom vyšetřovaném v průběhu několika dní. Poslední část práce se zabývá diskuzí získaných výsledků, které vyvrací hypotézu o změně v citlivosti sluchu.
|