| |
|
Význam tetování v hardcore subkultuře
Řápek, Marek ; Heřmanský, Martin (vedoucí práce) ; Kolářová, Marta (oponent)
Tato práce se zabývá fenoménem tetování v hardcore subkultuře. V teoretické části reflektuje proměnu konceptu subkultur v kontextu jeho historického vývoje, přičemž důraz je kladen na koncept stylu v pojetí Centra pro současná kulutrální studia a post subkulturních teorií, především díle Davida Muggletona. V diachronní perspektivě se tato práce zabývá také fenoménem tetování a jeho funkcemi a významy, které jsou mu v současné společnosti připisovány. Nedílnou součástí teoretické části je deskripce hardcoru nejen z hlediska jeho vývoje v USA a také Československé, respektive České republiky, ale také z hlediska hudební stránky a sdílené ideologie, která je klíčových rysem této subkultury. Koncepty popsané v teoretické části jsou poté využity v samotném výzkumu, který je veden pomocí kvalitativní metodologie. Zkoumání si klade za cíl popsat významy a funkce v hardcore subkultuře a zjistit, zda-li jsou obsahy a motivace připisované tetování ovlivněny subkulturní ideologií, nebo jestli se především jedná o výraz soudobého individualistického diskurzu. Tetování je tedy v této práci zkoumáno z hlediska jeho individuální podstaty s přihlédnutím na subkulturní, respektive širší, celospolečenský kontext, který spolu definuje jeho podstatu a společenské vnímání.
|
| |
| |
|
Hardcore jako kritická perspektiva
Pokorný, Lukáš ; Samek, Tomáš (vedoucí práce) ; Halbich, Marek (oponent)
Tato práce se věnuje ideologickým směrům uvnitř české hardcorové scény. V teoretické části mapuje historický vývoj studia subkultur od jeho počátků až po současnost. Následuje zdůvodnění toho, proč je u hardcoru vhodnější pracovat spíše s konceptem scény. Další kapitola je věnována historii hardcoru a má přiblížit étos doby, v níž vznikal, a tak celý fenomén kontextualizovat. Jednotlivým tématům, která tvoří ideologickou stránku hardcoru, se věnuje část empirická, která je sleduje v současném českém prostředí, ale neztrácí ze zřetele jejich roli v minulosti. Tato forma má zachytit vývoj těchto témat a hardcore prezentovat spíše jako proces, nikoli jako uzavřený fenomén, který zamrzl v čase. Vývoj a reflexe jednotlivých témat je důležitá, má-li být hardcore stále považován za relevantní, tedy kritický a schopný vnímat společenské procesy. Tyto jeho vlastnosti ho v počátcích konstituovaly, hardcore vznikal jako určitá reakce, byl odrazem doby. Nebyl to však jednolitý proud, což trvá dodnes. Chceme-li v hardcoru vidět potenciál ke kritické perspektivě společnosti, musíme se v něm nejprve zorientovat. Koncept "malého undergroundu" poskytuje plodnou startovní pozici. Klíčová slova hardcore, punk, ideologie, subkultura, scéna, společnost, identita, autenticita, odpor, styl
|
| |
|
Význam tetování v hardcore subkultuře
Řápek, Marek ; Heřmanský, Martin (vedoucí práce) ; Kolářová, Marta (oponent)
Tato práce se zabývá fenoménem tetování v hardcore subkultuře. V teoretické části reflektuje proměnu konceptu subkultur v kontextu jeho historického vývoje, přičemž důraz je kladen na koncept stylu v pojetí Centra pro současná kulutrální studia a post subkulturních teorií, především díle Davida Muggletona. V diachronní perspektivě se tato práce zabývá také fenoménem tetování a jeho funkcemi a významy, které jsou mu v současné společnosti připisovány. Nedílnou součástí teoretické části je deskripce hardcoru nejen z hlediska jeho vývoje v USA a také Československé, respektive České republiky, ale také z hlediska hudební stránky a sdílené ideologie, která je klíčových rysem této subkultury. Koncepty popsané v teoretické části jsou poté využity v samotném výzkumu, který je veden pomocí kvalitativní metodologie. Zkoumání si klade za cíl popsat významy a funkce v hardcore subkultuře a zjistit, zda-li jsou obsahy a motivace připisované tetování ovlivněny subkulturní ideologií, nebo jestli se především jedná o výraz soudobého individualistického diskurzu. Tetování je tedy v této práci zkoumáno z hlediska jeho individuální podstaty s přihlédnutím na subkulturní, respektive širší, celospolečenský kontext, který spolu definuje jeho podstatu a společenské vnímání.
|
| |
|
Životní styl subkultury mládeže straight edge
NOVÁČEK, Cyril
Práce se zabývá životním stylem subkultury mládeže straight edge. Tato subkultura je charakteristická svým odmítavým postojem k alkoholu, drogám, tabákovým výrobkům, sexuální promiskuitě a sociálním cítěním. Práce se nejprve věnuje tématu životního stylu včetně problematiky postojů a hodnot nebo volného času. Dále reflektuje subkultury, jejich místo ve společnosti, specifika a mapuje odborné studium (post) subkulturních teorií. Následně podrobně popisuje subkulturu straight edge a čtenáře mimo jiné vybízí k zamyšlení, zdali tato subkultura může plnit funkci náhražky náboženství. Kvalitativní výzkum pak analyzuje životní styl stoupenců subkultury, jejich pohled na subkulturu, vztah se společností a sebeprezentaci. Posléze se práce snaží poukázat na etický a ideologický rozměr straight edge a zabývá se otázkou komercionalizace subkultur.
|
|
Analýza business modelů v oblasti herního průmyslu
Hejcman, Marek ; Koubský, Petr (vedoucí práce) ; Šimůnek, Martin (oponent)
Tématem diplomové práce je analýza aktuálně využívaných business modelů v oblasti herního průmyslu. Cílem je poskytnout ucelený přehled o současném ekonomickém stavu celého odvětví, způsobech distribuce, využívaných obchodních praktikách a technologiích, a to z perspektivy všech účastníků trhu. Vzhledem k méně frekventované tématice je teoretická část věnována popisu všech entit herního průmyslu. Rozebrány jsou nejen všechny subjekty podílející se na vývoji videoher a jejich následném prodeji, ale také technické prostředky využívané k hraní her a v neposlední řadě i hráči samotní. Dále je rozčleněna množina samotných videoher na dva hlavní proudy (hardcore a casual), které zároveň determinují i strukturu analýzy. Analytická část se zaměřuje na zachycení dnes nejpoužívanějších obchodních modelů a jejich kombinací pro prodej videoher. Modely jsou účelově kategorizovány do dvou skupin (zboží a služba) reprezentujících dva odlišné přístupy ke zpoplatňování herního obsahu. U jednotlivých business modelů je popsán základní princip, jeho klady i zápory, faktory ovlivňující jeho úspěšné nasazení a příklad užití modelu v praxi. Součástí analýzy jsou i ekonomicko-sociální profily dvou hlavních segmentů trhu. V závěru se pak práce na základě dosavadního vývoje oboru a současných trendů napříč herním průmyslem snaží odhadnout budoucí vývoj v oblasti business modelů pro poskytování videoher resp. celého odvětví.
|