|
Veřejné mínění jako politický faktor: Francie v období Druhého císařství
Němečková, Eva ; Emler, David (vedoucí práce) ; Matějka, Ondřej (oponent)
Bakalářská práce se zabývá fenoménem veřejného mínění a jeho vlivem na politickou situaci v období Druhého francouzského císařství, konkrétně mezi lety 1866 až 1870. Cílem práce je zodpovědět otázku, zda bylo veřejné mínění zodpovědné za propuknutí Francouzsko-pruské války, jak tvrdí vyjádření císaře Napoleona III. při kapitulaci a také dalších členů vlády. V širším kontextu práce demonstruje, že právě v období Druhého císařství došlo ke vzniku nového politického faktoru, kterým se stalo veřejné mínění. První dvě kapitoly představují fungování režimu a změny, které byly Napoleonem III. zavedeny včetně jejich vlivu na společnost. Dále také definují pojmy veřejnost a veřejné mínění a popisují systém, jakým bylo mínění ve sledovaném období zjišťováno. Stěžejní část práce poté tvoří třetí kapitola, která se zabývá konkrétními případy projevů veřejného mínění a jejich vlivem na císaře Napoleona III. a jeho rozhodnutí. Těmito případy bylo zavedení armádní reformy, propuknutí hospodářské krize, Hohenzollernská kandidatura na španělský trůn a zveřejnění Emžské depeše. Klíčová slova Francie, Veřejné mínění, Vliv veřejného mínění na politiku, Napoleon III., Francouzsko- pruská válka
|
|
Pařížská komuna a historiografie
Landovský, Jakub ; Kučera, Jan (vedoucí práce) ; Perottino, Michel (oponent)
Bakalářská práce "Pařížská komuna a historiografie" se zabývá případem Pařížské komuny z roku 1871 a jeho odrazem v díle M. A. Bakunina, K. H. Marxe, V. I. Lenina a L. D. Trockého. Pro tuto práci je použita metoda případové studie. První část zasazuje Pařížskou komunu do historického pozadí její doby a ukazuje podmínky, ve kterých se dostala k moci. Druhá část rozebírá klíčové aspekty života Komuny. Poslední část práce zkoumá pohledy jednotlivých autorů a zjišťuje, jak Komuna ovlivnila jejich vlastní teorie. Pro Marxe byla Komuna převedením socialistické teorie do reality. Pro Lenina a Trockého představovala inspiraci pro provedení revoluce v Rusku. Pro Bakunina byla popřením státu, jak si jej představoval.
|