|
Využití pasivního vzorkování při analýze hormonů v pitných vodách
Remerová, Martina ; Mravcová, Ludmila (oponent) ; Čáslavský, Josef (vedoucí práce)
Diplomová práce je zaměřena na využití pasivního vzorkování při analýze hormonů v pitných vodách. V teoretické části práce jsou popsány vybrané pasivní vzorkovače a podrobněji je popsán vzorkovač typu POCIS. Další kapitola je věnována steroidním hormonům a vstupu estrogenních hormonů do životního prostředí. Práce obsahuje kapitoly zabývající se možnostmi stanovení hormonů ve vodách, se zaměřením na analýzu pitných a povrchových vod. V poslední kapitole teoretické části práce je přiblížena úpravna vody, kde byly odebírány vzorky pro experimentální stanovení. Experimentální část práce je věnována popisu extrakce analytů a nastavení použitých přístrojů. V práci jsou uvedeny kalibrace pro jednotlivá stanovení hormonů. Výsledky stanovení pro každé odběrové místo jsou uspořádány do přehledné tabulky. Ve většině odběrových míst nebylo prokázáno zvýšené množství sledovaných estrogenů.
|
|
Analýza hlavních sacharidů vína
Horáková, Hana ; Šabata, Pavel (oponent) ; Vespalcová, Milena (vedoucí práce)
Diplomová práce se zabývá stanovením hlavních sacharidů vína. Teoretická část se věnuje výrobě vína od samotného hroznu až po ošetřování a školení vína. Zmiňuje se také o sacharidech ve víně, hlavně glukóze a fruktóze. Práce poskytuje přehled dostupných literárních pramenů o možnostech stanovení hlavních sacharidů ve víně pomocí chromatografických metod a pomocí automatického analyzátoru Skaláru. Studie se krátce zmiňuje o dalších jednoduchých analytických metodách stanovení cukrů ve víně. Z této literární rešerže vychází experimentální část zabývající analýzou sacharidů vysokoúčinnou kapalinovou chromatografií s refraktometrickou a UV detekcí na koloně s vázanou aminoalkylovou fází a stanovením redukujících sacharidů na automatickém analyzátoru Skalaru. V závěru byly výsledky těchto metod porovnány.
|
|
Stanovení thiaminu v ječmeni, sladu a potravních doplňcích
Vítková, Kateřina ; Běláková, Sylva (oponent) ; Vespalcová, Milena (vedoucí práce)
Tato diplomová práce se zabývá stanovením vitaminu B1 v potravinách, především ve sladovnickém ječmeni a sladu. Diplomová práce se skládá z literární a experimentální části, závěru a příloh. Literární část obsahuje charakteristiku thiaminu, chemickou strukturu, chemické a fyzikální vlastnosti, funkce v organismu a dopady jeho deficitu na zdraví, výskyt v běžných potravinách a metody stanovení. Dále také popisuje teoretické základy vysokoúčinné kapalinové chromatografie, chromatografie na reverzní fázi, derivatizace a způsoby validace. V experimentální části je popsána metoda použitá pro stanovení thiaminu v ječmeni a sladu, sladině a pivě, ale také v běžně dostupných potravních doplňcích jako jsou B-komplex, Pangamin a Thiamin. Stanovení bylo provedeno vysokoúčinnou kapalinovou chromatografií na reverzní fázi s izokratickou elucí a fluorescenční detekcí. Následuje kapitola prezentace výsledků, diskuse experimentální činnosti, obsah thiaminu v analyzovaných potravinách a validační parametry metody. V závěru jsou zhodnoceny výsledky experimentální činnosti. V příloze je uveden graf kalibrační křivky, chromatogramy vzorků, tabulky s výsledky a výpočty validačních parametrů. Diplomová práce byla realizována v laboratoři Ústavu potravinářské chemie, Fakulty chemické VUT v Brně.
|
|
Sorpce PCP na lignitu
Šnédarová, Gabriela ; Taraba, Boleslav (oponent) ; Pekař, Miloslav (vedoucí práce)
Byla prostudována sorpční schopnost lignitu jako přírodního sorbentu při aplikaci na vodný roztok pentachlorfenolu. Vodný roztok této látky, nebezpečné pro životní prostředí, byl připraven v různém koncentračním rozpětí podle dosažené rozpustnosti. Ta se v literatuře uvádí různě a nelze se jí tedy řídit. Proto bylo nutné nejprve zjistit, jaké koncentrace lze použít. Vodný roztok pentachlorfenolu o dané koncentraci se následně podrobil sorpci s přesně daným množstvím lignitu a jako výstup byly získány adsorpční izotermy, které znázorňují sorpční schopnost lignitu v závislosti na délce průběhu sorpce, na množství použitého lignitu a koncentraci roztoku pentachlorfenolu. Bylo zjištěno, že při adsorpci delší než 1 hodina už nedochází k významnému zvýšení adsorbovaného množství PCP.
|
| |
| |
|
Vliv ošetření elicitory na obsah některých biologicky aktivních látek ve vybrané rostlině
PETR, Jindřich
Cílem předložené práce bylo studium účinku elicitoru kyseliny acetylsalicylové na stimulátory rostlinné imunity ve smyslu ovlivnění obsahu některých biologicky aktivních látek ve vybrané rostlině ostropestřec mariánský (Silybum marianum L.). Hlavními účinnými látkami ostropestřce mariánského jsou silybin, silydianin, isosilybin, silychristin, označované čast jako silymarinový komplex, a taxifolin. Tyto látky mají antihepatotoxické účinky a další ochranné účinky na mnohé buňky a orgány. Před výzkumnou částí byla provedena literární rešerše o stresu a elicitaci, původu, botanické charakteristice, růstu a pěstování ostropestřce mariánského. Poté byl založen maloparcelkový experiment na zahradě v Hluboké nad Vltavou v roce 2013. Rostliny ostropestřce mariánského byly rozděleny do čtyř skupin, přičemž tři skupiny byly v průběhu vegetace třikrát ošetřeny roztoky elicitoru kyseliny acetylsalicylové o třech různých koncentracích - 10-3 mol.l-1 (vysoká), 10-4 mol.l-1 (střední) a 10-5 mol.l-1 (nízká). Každá jedna skupina byla ošetřena pouze roztokem o jedné zvolené koncentraci, poslední skupina byla ponechána jako kontrolní a postřik byl prováděn pouze vodou. Příprava extraktů proběhla za použití směsi acetonu, metanolu a vody. Extrakty byly analyzovány vysokoúčinnou kapalinovou chromatografií (HPLC). Vliv elicitoru kyseliny acetylsalicylové (ASA) na obsah sledovaných biologicky aktivních látek v rostlinách ostropestřce mariánského ošetřených roztoky kyseliny acetylsalicylové o zvolené koncentraci nebyl v porovnání s kontrolní skupinou rostlin (bez aplikace elicitoru) statisticky průkazný u žádné ze zvolených koncentrací (vysoká, střední, nízká). Neúčinnost elicitoru mohla být zapříčiněna také neoptimálním stavem porostu v důsledku působení rozličných abiotických a biotických stresorů.
|
|
Vliv ošetření elicitory na obsah některých biologicky aktivních látek ve vybrané rostlině
PETR, Jindřich
Cílem předložené práce bylo studium účinku elicitorů ? ELITiC a Elitic Jack na stimulátory rostlinné imunity ve smyslu ovlivnění obsahu některých biologicky aktivních látek ve vybrané rostlině ostropestřec mariánský (Silybum marianum L.). Hlavními účinnými látkami ostropestřce mariánského jsou silybin, silydianin, isosilybin, silychristin, označované čast jako silymarinový komplex, a taxifolin.Tyto látky mají antihepatotoxické účinky a další ochranné účinky na mnohé buňky a orgány. Před výzkumnou částí byla provedena literární rešerše o stresu a elicitaci, původu, botanické charakteristice, růstu a pěstování ostropestřce mariánského. Poté byl založen maloparcelkový experiment v Hluboká nad Vltavou v roce 2010. Rostliny ostropestřce mariánského byly třikrát ošetřeny 2, 000 ml preparátu ELITiC rozpuštěnými v 5 l vody a 2,000 ml preparátu Elitic Jack taktéž rozpuštěnými v 5 l vody.Příprava extraktů proběhla za použití směsi acetonu, metanolu a vody. Extrakty byly analyzovány vysokoúčinnou kapalinovou chromatografií (HPLC). Vliv přípravků ELITiC a Elitic Jack na obsah sledovaných biologicky aktivních látek nebyl v porovnání s kontrolní skupinou rostlinbez aplikace elicitorů statsticky průkazný. Neúčinnost elicitorů mohla být způsobena nevhodně zvolenou koncentrací podobně jako neoptimálním stavem porostu v důsledku působení rozličných abiotických a biotických stresorů.
|
|
Technologie pěstování ostropestřece mariánského (Silybum marianum) ve vztahu ke kvalitě produktu a jeho zpracování
GRAMANOVÁ, Hana
Ostropestřec mariánský Silybum marianum (L.) Gaertner je bylinou známou již po celá tisíciletí, zejména díky svým farmakologickým účinkům v oblasti léčby jater, žlučníkových onemocnění nebo dokonce mnoha druhů rakoviny. Komplex účinných látek se označuje jako silymarin. Při pěstování ostropestřce mariánského se proto klade důraz nejenom na kvantitu získané drogy, ale zároveň na kvalitu semen, tj. množství silymarinového komplexu a jeho složení {--} poměr jednotlivých komponent. Obecným zájmem je pak cílené zvyšování obsahu účinných látek v semeni této rostliny, k čemuž byla vytvořena řada technologických postupů. Jednou z možností zvýšení obsahu účinných látek v semenech je uvedení rostliny do stresu. Za tímto účelem byly zrealizovány dva maloparcelkové pokusy. Stresorem se stala kyselina acetysalicylová (ASA) aplikovaná foliárně na listy rostlin v různých koncentracích, a to 10-5 mol.l-1, 10-4 mol.l-1, 10-3 mol.l-1. K významnému zvýšení obsahu silymarinového komplexu došlo při aplikaci ASA v koncentraci 10-3 mol.l-1. Nárůst byl zaznamenán na přibližně 116,5 % ve srovnání s kontrolní aplikací destilované vody na listy rostlin. Silymarinový komplex byl stanovován pomocí vysokoúčinné kapalinové chromatografie. Jednotlivé extrakty byly připravovány různými způsoby {--} pomocí etanolu nebo destilované vody při různé době a teplotě uložení. Tyto metody přípravy byly rovněž navzájem porovnávány. Největší výtěžek účinných látek byl zaznamenán při použití 60 % etanolu po dobu 96 hodin při teplotě 20°C.
|
|
Léčivé rostliny, jejich hnojení a ošetření elicitory s cílem maximální produkce některých účinných látek.
ŠRÁMEK, Jan
Echinacea purpurea patří mezi adaptogenní rostliny obsahující farmakologicky účinné látky. Hlavní částí rostliny pro medicinské použití je kořen, ale využívá se i nadzemní část rostliny. Rostlina byla ošetřována v tříletém přesném maloparcelkovém pokusu elicitorem kyselinou acetylsalicylovou s cílem zvýšení obsahu některých biologicky aktivních látek. V kořeni, nati a květu byl sledovány změny obsahu kyselin cichorové, kávové, chlorogenové a kaftarové. Opakovaná foliární aplikace elicitoru byla realizována ve třech různých dávkách nízké, střední a vysoké ve čtrnáctidenních intervalech. Etanolové extrakty rostlinných vzorků byly analyzovány pomocí vysokoúčinné kapalinové chromatografie. Byl prokázán statisticky průkazný vliv elicitoru na obsah sledovaných látek. Optimální z hlediska obsahu účinných látek pro kořen je střední koncentrace elicitoru. Efekt elicitoru je ovlivněn ročníkem.
|