|
Antioxidační aktivity okřehku Lemna minor L. v abiotickém stresu
Petrovičová, Jana
Perzistentní organické polutanty a pesticidy mají na rostliny obecně škodlivý vliv. Cílem bakalářské práce bylo sledovat a zhodnotit vliv koncentrací (0,5 mg/l a 5 mg/l) flurochloridonu a fluorantenu na rostliny okřehku menšího (Lemna minor L.). Z morfologického hlediska byly pozorovány změny vzhledu a růstu rostlin ohřehku. Byl zjištěn značný vliv flurochloridonu na rostliny. Z fyziologického hlediska byl sledován vliv na biologické membrány -- měření obsahu malonyldialdehydu pomocí spektrofotometrie a vliv na míru stresu v rostlině -- stanovení kyseliny abscisové pomocí radioimunoanalýzy. Ve čtvrtém dni kultivace na uvedených xenobioticích měly všechny experimentální varianty zvýšený obsah kyseliny abscisové oproti kontrole. Zatímco malonyldialdehyd jako marker stresu způsobeného poškozením lipidů se měnil z hlediska kvantity u jednotlivých variant nerovnoměrně.
|
|
Využití hmotnostní spektrometrie ke stanovení markerů oxidativního stresu a mykotoxinů
Čumová, Martina ; Večeřa, Zbyněk (oponent) ; Hajšlová, Jana (oponent) ; Vávrová, Milada (oponent) ; Čáslavský, Josef (vedoucí práce)
Prvním tématem předkládané dizertační práce bylo stanovení isoprostanů – markerů oxidativního stresu a dalších látek, které mohou být přítomností oxidativního stresu ovlivňovány. Sledování isoprostanů iPF2-III, iPF2-VI, iPF2-VI, astaxanthinu a polynenasycených mastných kyselin (PUFA), zejména pak kyseliny arachidonové (AA) probíhalo v jikrách lososa obecného (Salmo salar). Byly vyvinuty a optimalizovány metody stanovení těchto látek pomocí chromatografických metod ve spojení s konvenční nebo hmotnostně spektrometrickou detekcí. Výsledné metodiky byly použity pro kvantifikaci sledovaných analytů v jikrách Salmo salar, lišících se svojí životaschopností a vývojovým stadiem. V nepřeživších jikrách bylo obsaženo větší množství sledovaných isoprostanů a kyseliny arachidonové a zároveň nižší množství astaxanthinu než v kontrolních vzorcích jiker (reprezentujících nezatížené jedince). Také relativní zastoupení PUFA bylo ve vzorcích nepřeživších jiker vyšší než v kontrolních vzorcích. Čerstvě nakladené jikry obsahovaly srovnatelnou hladinu sledovaných isoprostanů s kontrolními vzorky. Pouze isoprostan iPF2 IV byl obsažen v kontrolních vzorcích pod limitem stanovitelnosti, zatímco čerstvě nakladené jikry obsahovaly nízké, avšak kvantifikovatelné množství. Vyšší hladiny PUFA a kyseliny arachidonové ve srovnání s kontrolou byly pozorovány u čerstvě nakladených jiker. Nicméně statisticky významný byl pouze rozdíl v množství astaxanthinu. Rozdílná hladina PUFA a astaxanthinu v jikrách mohla souviset s jejich biochemickou spotřebou během vývoje. Životaschopnost jiker Salmo salar proto mohla být ovlivněna přítomností oxidativního stresu. Druhá část této práce se zabývá sledováním mykotoxinů v potravinách a krmivech. Mykotoxiny jsou sekundární metabolity produkované plísněni. Jsou to všudypřítomné nežádoucí přírodní kontaminanty, které mohou vážně poškodit zdraví lidí a zvířat. V současné době je známo více než 500 druhů mykotoxinů. Evropskou legislativou je však regulováno pouze velmi malé množství z nich. Evropská komise však žádá Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) o data vedoucí k zavedení regulačních limitů pro další mykotoxiny. V této studii byla vyvinuta multireziduální metoda pro stanovení 17 mykotoxinů v biotických materiálech. Metoda zahrnuje jak mykotoxiny regulované EU, tak i další mykotoxiny v souladu s požadavky EFSA (aatoxiny, deoxynivalenol, nivalenol, zearalenon, fumonisiny, ochratoxin A, T-2 toxin, HT-2 toxin, enniatiny a beauvericin). Analyty jsou z matrice izolovány pomocí modifikované metody QuEChERS a analyzovány s použitím ultraúčinné kapalinové chromatografie s tandemovou hmotnostní spektrometrií (UPLC-MS/MS). Metoda navíc umožňuje ze stejného extraktu stanovit i ergotové alkaloidy (ergokornin, ergosin, ergokryptin, ergokristin a jejich odpovídající epimery). Vyvinutá metoda byla použita pro monitoring mykotoxinů a ergotových alkaloidů v krmivech a surovinách pro jejich výrobu a v pivovarském ječmeni a sladu z něj připraveném.
|
|
Využití separačních technik ve spojení s hmotnostní spektrometrií pro stanovení environmentálně významných látek
Mácová, Daniela ; Čelechovská, Olga (oponent) ; Márová, Ivana (oponent) ; Demnerová, Kateřina (oponent) ; Čáslavský, Josef (vedoucí práce)
Prvním tématem předkládané dizertační práce byla identifikace degradačních produktů flexibilních polyurethanových pěn s přidaným biodegradovatelným plnidlem vzniklých hydrolýzou a fotodegradací. U hydrolyzátů polyurethanových pěn, určených pro ekotoxikologické testy, byly za pomocí vysokoúčinné kapalinové chromatografie s hmotnostní spektrometrií (HPLC/MS) separovány hydrolýzní degradační produkty. Jejich struktura byla objasňována pomocí tandemové hmotnostní spektrometrie (MSn). Fotodegradační produkty polyurethanových pěn byly získány expozicí materiálů záření vlnové délky 254 nm. Semivolatilní degradační produkty byly z materiálu izolovány extrakcí n-hexanem, volatilní sloučeniny mikroextrakcí tuhou fází (SPME). Pro jejich identifikaci byla použita plynová chromatografie s hmotnostní spektrometrií (GC/MS) a orthogonální kompletní tandemová plynová chromatografie s hmotnostní spektrometrií (GCxGC/TOF MS). V závěru této části je diskutován vliv přidaného bioplnidla na charakter degradačních produktů a vliv stanovených degradačních produktů na životní prostředí. Předmětem druhého tématu bylo stanovení izoprostanů – markerů oxidativního stresu v tkáních mořského bezobratlovce sasanky koňské (Actinia equina). Z kyseliny arachidonové byly syntetizovány F2-izoprostany, které byly použity pro vývoj a optimalizaci metody stanovení těchto látek pomocí kapalinové chromatografie s tandemovou hmotnostní spektrometrií (HPLC/MS/MS). Optimalizována byla izolace izoprostanů z tkání Actinia equina pomocí extrakce tuhou fází (SPE). Výsledná metodika byla použita pro kvantifikaci izoprostanů v tkáních Actinia equina, které byly vystaveny mírným i vysokým teplotním změnám. Změna teploty měla za cíl iniciovat v organismech oxidativní stres. Sledovány byly rovněž časové změny hladin neznámých sloučenin, které byly z tkání extrahovány spolu s F2-izoprostany. Identita těchto sloučenin je v dizertační práci rovněž diskutována. Závěrem práce je zhodnocení možnosti využití stanovení izoprostanů v korálnatcích k monitoringu oxidativního stresu těchto organismů.
|
|
Hodnocení obsahu glutathionu v rostlinách jako markeru znečištění životního prostředí těžkými kovy
Borková, Marie ; Stoupalová, Michaela (oponent) ; Opatřilová,, Radka (vedoucí práce)
Byla studována koncentrace glutathionu v závislosti na množství thalia v rostlině. Pokusnou rostlinou byla Kukuřice setá, u níž se zvlášť stanovovala kořenová a listová část. Byly vypracovány dva kultivační postupy, kdy semena a klíčící rostliny byly kultivovány v roztoku thalia o koncentraci 0, 1, 3, 5, 8, a 10 µmol/l. Při extrakci byly použity jako extrakční činidla roztoky fosfátového pufru a kyseliny askorbová. Stanovení glutathionu bylo provedeno pomocí kapilární elektroforézy (CE) a vysoko účinné kapalinové chromatografie (HPLC). U obou metod byl použit detektor diodového pole (DAD). Na stanovení množství thalia v rostlině byla použita metoda atomové emisní spektrometrie s indukčně vázanou plazmou (ICP AES).
|
|
Vliv environmentálních koncentrací léčiva dexametazon na ryby
BOŘÍK, Adam
V posledních letech je farmaceutickým polutantům ve vodním prostředí věnováno velké množství pozornosti. Vlivem lidské činnosti jsou povrchové vody zatěžovány velkým množstvím látek včetně produktů osobní péče, mezi které jsou řazena také léčiva. Předmětem této práce je posouzení vlivu environmentálně relevantních koncentrací syntetického glukokortikoidu dexametazon na vodní organismy prostřednictvím biomarkerů oxidativního stresu. Princip experimentu spočíval v chronické in vivo expozici modelového organismu (pstruh duhový) dávkám tohoto léčiva a následném sledování aktivit antioxidačního enzymatického systému v žaberní a jaterní tkání. Výsledky pokusu prokázaly odezvu enzymatických ochranných mechanismů na zvýšenou produkci reaktivních forem kyslíku indukovanou tímto léčivem v environmentálně relevantních koncentracích a to především v žaberní tkáni. Naše výsledky tak dokládají realné riziko, které toto xenobiotikum pro vodní organismy představuje.
|
|
Vliv metribuzinu na oxidativní stres a antioxidační enzymy raka signálního
LIDOVÁ, Jaroslava
Cílem této studie bylo posouzení vlivu triazinového herbicidu metribuzinu na hladinu oxidativního stresu a aktivitu antioxidačních enzymů v žábrách, svalu a hepatopankreatu raka signálního (Pacifastacus leniusculus Dana) a zároveň rozšíření podkladů pro posouzení vlivu této látky na životní prostředí. Celková doba trvání testu byla 60 dní. Raci byli vystaveni koncentracím 0,52 mikrogramů.l-1 (reálná koncentrace vyskytující se životním prostředí) a 3,06 mg.l-1 (10% 96hLC50) metribuzinu po dobu prvních třiceti dnů. Poté následovala 30 denní fáze depurace, bez testované látky. Změny v hladině oxidativního stresu (TBARS), aktivitě superoxiddismutázy (SOD) a katalázy (CAT), byly pozorovány ve všech zkoumaných tkáních v porovnání s kontrolou. Změna aktivity glutathionreduktázy (GR) byla pozorována pouze v hepatopankreatu. Chronická expozice metribuzinu způsobila oxidativní poškození buněčných lipidů a proteinů a také změny v antioxidační aktivitě ve zkoumaných tkáních exponovaných raků. Výsledky této studie poukazují na raky jako vhodné organismy pro testy toxicity a zároveň rozšiřují informace o vlivu metribuzinu na životní prostředí.
|
|
Vliv oxidativního stresu na telomerickou délku u \kur{Drosophila melanogaster}
SZAKOSOVÁ, Klára
Oxidative stress is caused by an imbalance between high production of reactive oxygen species and ability of organism to detoxify them or counteract their effects. The chromosomal ends telomeres - are specialized nucleoprotein structures protecting chromosome ends from DNA damage. Telomeres of Drosophila melanogaster are arrays of specific non-long terminal repeated (LTR) retrotransposons HeT-A, TART and TAHRE. This thesis evaluates effects of exposure of paraquat, which is a strong oxidative stress inducer, on telomere length and transcription activity in Drosophila.
|
|
Vliv triazinových pesticidů na ryby
STARÁ, Alžběta
Ryby a raci jsou hojně využíváni jako monitorovací organismy environmentálních úrovní znečištění vody antropogenními polutanty. Předkládaná práce přispívá k hodnocení toxicity a účinků dlouhodobého působení triazinů na různá vývojová stadia kapra obecného (Cyprinus carpio L.) a dospělé jedince raka červeného (Procambarus clarkii). Kapr byl jako modelová ryba vybrán vzhledem k jeho ekonomickému významu - produkce kapra tvoří 90% celkové produkce ryb v České republice. Raci jsou snadno identifikovatelné druhy reprezentující danou lokalitu, jsou široce rozšíření a poskytují dostatečné množství tkáně pro individuální biochemické a chemické analýzy. Výsledky této studie poskytují bližší informace o chronické expozici triazinům s ohledem na hodnocení rizik. Vybrali jsme tři účinné látky triazinových herbicidů, které jsou v povrchových vodách nejčastěji detekovány - prometryn, simazin a terbutryn. Výsledky testů obohacují znalosti o toxickém působení triazinových herbicidů na kapra a raka v environmentálních koncentracích naměřených v povrchových vodách ČR. Zatím je informací o toxickém působení triazinů na vodní organismy nedostatek. Během testů byly sledovány tyto parametry: chování, mortalita, biometrické ukazatele, hematologické a biochemické hodnoty, histopatologie tkání, oxidativní stress a antioxidanty. Data získaná ze všech testů provedených v rámci mé doktorské práce jsou velmi cenná pro hodnocení a porovnání dlouhodobého účinku xenobiotic na vodní organismy, konkrétně ryby a raky. Do budoucna bych ráda rozšířila zaměření mého výzkumu o stadium možného synergického nebo zesilujícího efektu směsí triazinů s jinými xenobiotiky, která jsou často nacházena ve vodním prostředí. Na tento přístup je v poslední době kladen důraz, neboť vodní prostředí je znečištěno směsmi různých sloučenin. Proto pokládám za nanejvýš potřebné věnovat se výzkumu, který přinese nové informace o působení xenobiotik na necílové organismy.
|
|
Vliv oxidativního stresu na antioxidační systémy, délku telomer a telomerázovou aktivitu u \kur{Locusta migratoria}
VRBOVÁ, Kristýna
Oxidativní stres vzniká nerovnováhou mezi oxidanty a antioxidanty. Oxidativní stres způsobený reaktivními formami kyslíku (ROS) nebo dusíku (RNS) se vyskytuje, když je antioxidační ochrana vyčerpána nebo když je poměr ROS vyšší než antioxidanty mohou pohltit. Telomery, repetitivní nukleotidové sekvence na koncích chromozomů, jsou obzvláště citlivé vůči oxidativnímu stresu, protože obsahují hodně guaninu, který je náchylný k oxidaci. Antioxidanty hrají důležitou roli v ochraně proti oxidativnímu stresu. V této diplomové práci jsem studovala vliv oxidativního stresu indukovaného parakvatem na aktivitu antioxidačních systémů (kataláza a superoxidizmutáza) a na délku telomer u sarančete Locusta migratoria. Dále jsem se zaměřila na rozdíly v délce telomer mezi různými vývojovými stádii L. migratoria a na aktivitu telomerázy u tohoto druhu sarančete a u dalších zástupců řádu Orthoptera.
|
| |