| |
|
Je Evropský měnový systém příčinou zadlužování?
Nikodym, Lukáš ; Hudík, Marek (vedoucí práce) ; Potužák, Pavel (oponent)
Cílem práce je ověření Hülsmannovy teze a poukázat tak na Evropský měnový systém jako na možnou příčinu zadlužování. Hülsmann tvrdí, že účast Německa v režimu fixních kurzů znemožnila provádět dalším zemím inflaci, proto docházelo k nárůstu zadlužování. Pro testování jeho teze je použita analýza kointegrace v časových řadách. Hülsmannovo tvrzení je v práci potvrzeno a dále rozšířeno o vliv fiskální koordinace. Měnová integrace znamenala pokles vládních příjmů v podobě inflace, vládní výdaje byly naopak tlačeny nahoru díky fiskální koordinaci.
|
|
Řecká cesta k platební neschopnosti: Olympijské hry jako akcelerátor?
Tůma, Jan ; Mičúch, Marek (vedoucí práce) ; Kovanda, Lukáš (oponent)
Práce zkoumá vliv makroekonomických agregátů v Řecké republice na schopnost dostát svým závazkům pro roky 1981 až 2009. Teoretický rámec mapuje vývoj makroekonomických ukazatelů Řecké republiky za posledních 30 let s důrazem na důsledky rychlého růstu veřejného dluhu. Výsledky empirické části ukazují signifikantní vliv růstu reálného HDP a typu vládnoucí strany na faktor kumulace veřejného dluhu. Výše investic provedených v rámci pořádání Olympijských Her v Athénách 2004 nepředstavovala zátěž pro tvorbu veřejného dluhu v budoucnosti. Zároveň jsou diskutovány některé nedostatky provedené analýzy.
|
| |
| |
|
Vliv globální ekonomické krize na proces měnové integrace v Evropě
Kosek, Martin ; Čajka, Radek (vedoucí práce) ; Černá, Iveta (oponent)
Tato práce pojednává o dopadu hospodářské krize v roce 2008 na státy, které již členy eurozóny jsou nebo o členství usilují. Práce je rozdělena do 4 kapitol, kdy se první dvě zabývají ekonomickým dopadem krize na vybrané státy Evropské unie, jež byly zasaženy recesí nejvíce. Ve druhé části je kladen větší důraz na procesy, které hospodářská krize v rámci EU rozpoutala a ukázala na mnoho nedostatků, které otřásají základy tohoto ambiciózního sjednocování.
|
|
The influence of the current economic crisis on the process of monetary integration in Europe
Vojtovičová, Anna ; Čajka, Radek (vedoucí práce) ; Gajdušková, Kateřina (oponent)
Cílem téhle bakalářské práce s názvem "Vliv probíhající ekonomické krize na proces měnové integrace v Evropě" je určit, do jaké míry současné finanční a ekonomické problémy, kterým musí evropské státy čelit v důsledku globální finanční krize, ovlivnili směr evropské měnové integrace. Aby tak mohlo být učiněno, je nutné popsat dosavadní průběh této integrace a kroky a rozhodnutí, které vedli ke vzniku měnové unie a společné měny. Rovněž bude analyzována globální finanční krize, její příčiny, důsledky a dopad na Evropu. Tahle krize a hospodářské problémy, které způsobila, přispěli k vypuknutí dluhové krize v Evropě, která vedla k tomu, že se některé státy ocitly v situaci, v které bylo nutné poskytnout jim finanční pomoc ze strany EU. V závěru této práce budou zmíněny opatření přijaté Evropskou unií, které by měli vést k stabilizaci situace a také zabránit tomu, aby se v budoucnu opakovala. Taktéž krátce nastíním možný budoucí vývoj měnové unie.
|
|
Advantages and disadvantages of memebership in Eurozone in present financial and economic crisis
Závadská, Jana ; Bič, Josef (vedoucí práce) ; Machytka, Daniel (oponent)
Tato práce se zabývá především nevýhodami členství v eurozóně souvisejícími se současnou dluhovou krizí. V krátkosti se práce věnuje i výhodám členství. První kapitola popisuje formování Evropské měnové unie, podmínky, které musí být splněny pro vstup a podmínky, které by měli být členy dodržovány. Druhá kapitola se věnuje vzniku světové krize a následně jejímu vyústění do dluhové krize v eurozóně a jejím dopadům na členské státy, ale i na ostatní státy EU mimo eurozóny. Mimo to porovnává kapitola i dopady na eurozónu s dopady na USA, jakožto na rodiště světové krize. V této části jsou popsány důvody vzniku nekontrolovatelných dluhů jižních států eurozóny. V třetí kapitole jsou popsány opatření přijatá eurozónou směřující k vyřešení krize. Kapitola se věnuje jednotlivě každému zadluženému státu a popisuje poskytnutou pomoc a také vznik eurovalu. V závěru kapitoly je nastíněna vize budoucnosti eurozóny.
|
|
The Sustainability of Government Deficits: Old Vs. New Europe
Plocek, Tomáš ; Stankov, Petar Valeriev (vedoucí práce) ; Potužák, Pavel (oponent)
Tato práce se zabývá udržitelností státního dluhu ve světle současné finanční a dluhové krize. První kapitola pojednává o fiskální politice. Definuje, že krátkodobě je fiskální politika udržitelná, když je stát schopen prodat emisi státních dluhopisů. Ve středně a dlouhodobém horizontu je fiskální politika udržitelná, pokud neroste poměr dluhu a HDP. Tato kapitola se zabývá i různými druhy fiskální politiky, které mohou vést ke stabilizaci fiskální politiky. Druhá kapitola se zabývá fiskální politikou v Evropské unii a porovnává pozici starých a nových členských zemí. Obšírněji se zabývá situací některých států v problémech, například Řecka a Maďarska. Druhá kapitola zároveň slouží jako odrazový můstek pro třetí kapitolu. Ve třetí kapitole je představen empirický model, který se snaží vysvětlit rozdíly v úrokových mírách na dlouhodobé státní dluhopisy. Model analyzuje tři skupiny evropských zemí: "starou Evropu", "novou Evropu" a celou Evropu. Závěry se opírají zejména o tři modely. Za prvé je to analýza nejmenších čtverců, která vysvětluje úrokové míry. Za druhé je to regresní analýza panelových dat (pevné efekty). Za třetí je to regresní analýza panelových dat (pevné efekty) vysvětlující pohyb úrokových měr pomocí pohybu vysvětlujících proměnných. Na základě výsledků modelů lze dojít k závěru, že trhy v minulosti vnímaly země staré Evropy jako více méně bezrizikovou zónu. Bezriziková úroková míra je totiž klíčová pro vysvětlení úrokových měr v zemích staré Evropy. Naopak v nové Evropě je nejdůležitější růst HDP a stav běžného účtu platební bilance. Hlavní doporučení pro fiskální politiku v nové Evropě, vycházející z celé práce, je, že vzhledem k tomu, jak je pro udržitelnost fiskální politiky důležitý růst HDP, měla by se fiskální politika přispůsobit tomu, že růst HDP je velmi volatilní, a její tvůrci by měli tvořit politiku, která by měla být udržitelná i dlouhodobě a v dobách recese. Politici v zemích nové Evropy by měli počítat s tím, že vzhledem k současným probémům pravděpodobně trhy přestanou nebo již přestaly vnímat všechny dluhopisy vydané ve staré Evropě jako nízkorizikové či bezrizikové aktivum. Státy s problematickou fiskální politikou proto musí počítat růstem úrokových měr.
|
|
Finanční krize ve světě - detekce, průběh, příčiny a analýza aplikovaných řešení
Valeš, Tomáš ; Půlpánová, Stanislava (vedoucí práce) ; Hradil, Dušan (oponent)
Cílem této práce je poskytnout ucelený pohled na problematiku finančních krizí. Práce je rozdělena do šesti kapitol, přičemž postupně zkoumáme samotnou definici finančních krizí, poté jejich historii, příčiny, indikátory a protikrizová opatření. V poslední kapitole aplikujeme teoretické poznatky na případové studii finanční krize severských zemí z počátku 90. let 20. století. Nelze očekávat, že krize zcela vymizí, jsou přirozenou součástí každého finančního systé-mu a celé ekonomiky, pro které jsou ovšem krajně nebezpečným jevem, který pokud nastane, musí být v každém okamžiku řízen a pod kontrolou.
|