|
Spor o povahu lidských práv
Bednář, Miloslav
Autor staví základní lidská-občanská práva proti nyní ideologicky preferovaným sociálním a ekonomickým právům a kritizuje hlavní politický a ideologický proud Evropské Unie za privilegování sociálně-ekonomických práv na úkor práv základních.
|
| |
|
Česko-kubánské vztahy a problematika lidských práv
Staňková, Markéta ; Veselý, Zdeněk (vedoucí práce) ; Matějka, Zdeněk (oponent)
Práce se zabývá vývojem vztahů mezi Českou republikou a Kubou. Zaměřuje se zejména na vztah v období bipolarity a v současných vztazích bere ohled na problematiku lidských práv, která je zásadním determinantem vzájemných vztahů. Jedna z kapitol je věnována vztahům Evropské unie a Kuby. Cílem práce je analyzovat, jak může Česká republika ovlivnit dění na Kubě a její možný přechod k demokracii.
|
| |
| |
| |
|
Diplomatické imunity vs. lidská práva
Olahová, Kateřina ; Trávníčková, Zuzana (vedoucí práce) ; Sladký, Pavel (oponent)
Obsahem této práce je popis a analýza postavení diplomatických imunit a lidských práv v mezinárodním právu se zdůrazněním oblastí, ve kterých dochází k jejich vzájemné kolizi. Jedním z cílů práce je pokus o stanovení hierarchie norem upravujících diplomatické imunity a ochranu lidských práv, která by mohla tento problém případně vyřešit. Toto řešení se však dostává do konfliktu s jedním ze základních principů, na kterém jsou diplomatické vztahy založeny, s principem reciprocity. Zmíněny jsou také některé alternativní možnosti řešení tohoto konfliktu společně s překážkami, které stojí v cestě jejich uplatnění. Práce se dále zaměřuje na to, jaké mají státy v současnosti možnosti řešení při zneužití diplomatických imunit.
|
|
Situation of Kurds in Turkey and Iraq and its influence on regional development
Gondorová, Eva ; Knotková, Vladimíra (vedoucí práce) ; Havlová, Radka (oponent)
Táto bakalářska práce je zaměřena na situaci Kurdů v Turecku a Iráku vycházejíc z historického a etnického kontextu. Věnuje se jejich vymezení, vývoji, nastaveným politikám a současným tendencím v návaznosti na Turecko a Irák, kde je procentuální podíl kurdské populace nejvyšší. Primárním cílem je analyzovat a porovnat jejich postavení ve vztahu k většinové společnosti z různych uhlů pohledu. Zároveň se zaobírá vlivem kurdské otázky na region Blízkeho východu a přístupu mezinárodních aktérů k jejímu řešení, hlavně z pohledu lidských prav a menšinové politiky.
|
|
Pojetí lidských práv v islámu a jeho odraz v mezinárodních vztazích.
Šichová, Petra ; Lehmannová, Zuzana (vedoucí práce) ; Šabacká, Yvona (oponent)
Cílem práce je analyzovat pojetí lidských práv v islámu a jeho vliv na postavení státu v mezinárodních vztazích. Jako hlavní metoda výzkumu je užita komparace pojetí lidských práv v západní a islámské kultuře. Základem je srovnání základních výchozích koncepčních dokumentů obou kultur. Konkrétní analýza je provedena v případové studii zabývající se právním systémem a mezinárodním postavením Pákistánské islámské republiky ve srovnání se sekulárním Tureckem. Hypotéza stanovená na počátku výzkumu naznačuje, že státy založené na islámském právu šarí'a nedokáží efektivně zajistit dodržování lidských práv dle pojetí Organizace spojených národů vycházejícího ze západní koncepce. V důsledku toho je jejich pozice v mezinárodních vztazích méně příznivá. Na základě analýzy mnoha pramenů a zjištění řady faktorů působících na problematiku lidských práv i mezinárodních vztahů tato hypotéza nemohla být jednoznačně potvrzena.
|
|
Argentinsko-americké vztahy v období vojenské junty (1976-1983)
Žáčková, Michaela ; Dvořáková, Vladimíra (vedoucí práce) ; Němec, Jan (oponent)
Diplomová práce zpracovává téma bilaterálních vztahů mezi Argentinou a Spojenými státy americkými v období vojenské junty, která vládla Argentině v letech 1976 - 1983. Zkoumá vzájemné postoje obou zemí ve sporných otázkách jakými byly:porušování lidských práv vojenským režimem, obilné embargo uvalené Spojenými státy na Sovětský svaz, spolupráce v jaderné oblasti, spolupráce a soupeření ve Střední Americe, válka o Malvíny/Falklandy. Sleduje období od svržení Marií Estely Isabel de Perón a nástupu vojenského režimu až do odstoupení Fortunata Galtieriho, jmenování Reynalda Bignoneho a vyhlášní svobodných voleb na podzim 1983. Na straně USA pokrývá konec administrativy prezidenta Geralda Forda, administrativu Jimmyho Cartera a první roky administrativy Ronalda Reagana.
|