|
Vliv vodního stresu na vybrané druhy trav a porostovou skladbu travních porostů.
PAVELOVÁ, Lenka
Cílem této diplomové práce bylo posouzení vlivu vodního stresu na regenerační a růstové schopnosti trav vystavených vodnímu deficitu a na porostovou skladbu vybraných trvalých travních porostů. Hodnocení bylo prováděno na základě založených nádobových pokusů, pro který byly vybrány druhy a odrůdy trav s odlišnými nároky na vodní režim. Cílem pokusu bylo posouzení regeneračních a růstových schopností vybraných druhů trav vystavených vodnímu deficitu a schopnost regenerace rostlin po poškození suchem ve fázi tvorby odnoží. Součástí pokusu také bylo posouzení vodního režimu na uspořádání porostové skladby trvalých travních porostů ve vybraných lokalitách. Travní porosty tvoří v České republice jednu ze základních složek krmivové základny pro výživu hospodářských zvířat, především skotu a jsou významným krajinotvorným prvkem. Jsou základem pícninářství, které je významným odvětvím zemědělské výroby a jehož úkolem v praxi je zajistit dostatečnou výrobu kvalitní, biologicky hodnotné a zdravé objemné píce.
|
|
Uhlíková stopa města České Budějovice
FIŠEROVÁ, Michaela
Diplomová práce se zabývá výpočtem uhlíkové stopy města České Budějovice. Na základě vyhodnocení jednotlivých částí jsou navrhována opatření na její snížení. Dále je výše uhlíkové stopy Českých Budějovic porovnávána s hodnotou uhlíkové stopy České republiky a dalších pěti měst. Jedná se o města Chrudim, Jilemnice, Krnov, Svitavy a Semily.
|
|
Vliv srážkových a teplotních poměrů v období 1961–2100 na možnosti pěstování smrku ztepilého v ČR
Cudlín, Pavel ; Štěpánek, P. ; Macků, J. ; Kohout, M. ; Rožnovský, J.
Pro zjištění pravděpodobnosti rozpadu smrkových ekosystémů vlivem klimatické změny, byly nejprve spočítány pro dva hlavní klimatické parametry (teploty a srážky) a dva klimatické extrémy (délka suchých období a počet tropických dnů) prostorové průměry pro všechny lesní vegetační stupně (LVS), vyskytující se v jednotlivých přírodních lesních oblastech (PLO). Riziko rozpadu pro hlavní typy vývoje lesa pro jednotlivé LVS v rámci PLO bylo odhadnuto na základě srovnání klimatických parametrů v 5 obdobích (1961–2099). Pro období A (1961–1990) a B (1991–2009) byla použita data z měřicích stanic, pro období C (2010–2039), D (2040–2069) a E (2070–2099) byla data získána z klimatického modelu ALADIN-Climate/CZ. Tento postup umožnil rozlišit pro jednotlivá období tzv. “teplé” PLO, které již alespoň v některých klimatických parametrech překročují ekologickou valenci smrku pro dané období,a “studené PLO”, které ještě těmto nárokům vyhovují.
|
|
The responses of two resident and one long-distance migrant bird species to weather conditions in Czech Republic
Bartošová, Lenka ; Trnka, Miroslav ; Bauer, Z. ; Možný, M. ; Štěpánek, P. ; Žalud, Zdeněk
This analyse include three bird species: Sitta europaea L., Parus major L., and Ficedula albicollis T. The data was available for the period from 1961 to 2008 from 3 locations in Czech Republic (centered on 48 48N, 16 46E). S. europaea and P. major are residents, F. albicollis is long-distance migrant species and their phenological development (terms of laying eggs) passed over the different time periods during spring. Phenological phases of birds populations were analyzed and the shifts in the phenophases and also response to climate conditions differed among the bird species.
|
|
Obchodování s povolenkami CO2
VROBEL, Radim
V diplomové práci na téma Obchodování s povolenkami CO2 se zaměřuji na problematiku vypouštění oxidu uhličitého v evropském kontextu a jeho omezování prostřednictvím systému obchodovatelných povolenek s CO2 - EU ETS. Zaměřuji se na první dvě obchodovací období systému EU ETS z pohledu alokovaného množství povolenek, vývoje cen a množství zobchodovaných povolenek v těchto dvou obdobích ve vybraných státech EU a ČR. Cílem práce je zjistit jak funguje systém obchodovatelných povolenek CO2 u vybraných zemí EU a ČR v souvislosti plněním závazků snižování emisí CO2 přijatých na základě Kjótského protokolu. Porovnávám situaci v České republice s vybranými státy Evropské unie ve vybraných ukazatelích měrných emisí i obchodování s povolenkami CO2. Práce se snaží zjistit, do jaké míry systém ETS napomáhá v jednotlivých zemích zlepšovat situaci v absolutní produkci CO2. První kapitola seznamuje s problematikou klimatických změn. Vysvětluje, co jsou to skleníkové plyny, skleníkový efekt a jak tento efekt funguje. Seznamuje čtenáře s jedním skleníkovým plynem a tím je oxid uhličitý. Poté je vysvětleno, jak probíhají klimatické změny a je popsána taktéž klimatická historie Země, která je nezbytná k bližšímu pochopení problematiky. Dále jsou uvedeny mezinárodní organizace, které se zabývají ochranou klimatu a mají mezinárodní vliv. Druhá kapitola je zaměřena na způsoby řešení klimatických změn. Větší pozornost je věnována obchodování s emisemi oxidu uhličitého, je vysvětleno fungování evropského systému EU ETS, jeho vývoj a celosvětový vliv na produkci a snižování CO2. Kapitola si všímá i závazků, které se přislíbily v Kjótském protokolu. Blíže je specifikována pozice České republiky v této úmluvě. V třetí kapitole porovnávám vybrané státy Evropské unie, které jsou největšími unijními emitenty oxidu uhličitého. Státy srovnávám nejdříve z hlediska jejich závazků snižování CO2 a plnění těchto závazků. Ukazuje se, že velká část států EU plní své závazky jen z části a některé státy je neplní vůbec. U některých vybraných států dochází dokonce k absolutnímu nárůstu těchto emisí. Produkci emisí CO2 vyjadřuji pro srovnání vybraných států v různých ukazatelích jako je produkce CO2 na jednotku HDP, CO2 na jednoho obyvatele nebo CO2 na ha lesa. Ukazuje se, že ne všechny státy mají vyrovnané své měrné emise, jež jsou důležité pro trvale udržitelný rozvoj v daném státě. Poslední část práce porovnává vybrané státy z pohledu alokovaných povolenek v prvním a druhém obchodovacím období ETS a popisuje vývoj obou období. Je provedeno hodnocení zatím jediného ukončeného obchodovacího období, jeho efektivita a objem obchodů v každém roce daného období. V poslední řadě je proveden podrobný rozbor vývoje cen povolenek především v prvním období ETS.
|
|
Naplňování cílů Kjótského protokolu zeměmi BRIC
Leimerová, Magdalena ; Druláková, Radka (vedoucí práce) ; Rolenc, Jan Martin (oponent)
Dopad klimatických změn patří k nejvíce diskutovaným tématům posledních desetiletí. Právě jim se snaží předejít Kjótský protokol, jenž jako první mezinárodní právní dokument obsahuje přesně kvantifikované závazky na snížení emisí šesti skleníkových plynů. Tato práce se zaměřuje na státy BRIC, jakožto skupinu patřící k největším emitentům skleníkových plynů. Práce čtenáři předkládá přehled formování mezinárodních environmentálních politik, představuje Kjótský protokol a poskytuje podrobnou analýzu naplňování jeho cílů zeměmi BRIC.
|
|
Klimatické změny a jejich vliv na pojišťovnictví
Landa, Josef ; Daňhel, Jaroslav (vedoucí práce) ; Kiovský, Tomáš (oponent)
Změna klimatu je dle většiny vědců nespornou skutečností, avšak stále nebylo s dostatečnou přesností zjištěno, jakou měrou jsou změny ovlivněny antropogenní činností a jak přírodními cykly. Svoji významnou roli ve změně klimatu hrají skleníkové plyny. Jejich hromaděním v atmosféře dochází k mnoha negativním efektům. Jedním z nich může být globální oteplování. Ve snaze snížit emise skleníkových plynů se konala celá řada konferencí, při kterých bylo hledáno řešení pro postupné snižování skleníkových plynů. Podle předních vědců bude mít změna klimatu za následek nejspíše intenzivnější přírodní katastrofy. Především má přibývat tropických cyklón, intenzivnějších such nebo docházet ke změnám rozložení dešťových srážek. Budoucí projekce jsou ale zatím velice nejisté, modely vytvořené různými nadvládními organizacemi se zatím na budoucích důsledcích s jistotou neshodují. Zvýšený počet přírodních katastrof je však již nyní znatelný, jak z hlediska pojištěných škod, ekonomických ztrát tak počtu událostí. Tento trend může být způsoben jak zvyšováním pojištěnosti, zvyšováním koncentrace ekonomických hodnot, tak zvyšující se migrací do ohrožených oblastí. Svoji roli zde může hrát však také změna klimatu, která mění přírodní podmínky a tím vystavuje oblasti dosud neobvyklým okolnostem a může zvyšovat rizikovost oblasti. Pojišťovnictví se proto musí intenzivně zabývat budoucími změnami pro zajištění své ekonomické stability. Zvyšující se pojistné plnění vystavuje pojišťovny většímu riziku nedostatečné kapitálové vybavenosti. Z tohoto důvodu jsou hledány způsoby pro ještě větší diverzifikaci rizika nežli doposud. Spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem je jedním z nich a je životaschopným řešením při rizicích soukromým sektorem téměř nepojistitelných. Z důvodu rizikové averze pojišťovacích institucí jsou hledána řešení pro zmírnění dopadů katastrof. Alternativní přenos rizika na kapitálové trhy je jedním z nich. Investoři v zájmu diverzifikace svého portfolia a atraktivní výnosnosti mohou participovat na vývoji přírodních katastrof pomocí katastrofických dluhopisů a jiných nástrojů. Při velkém množství katastrof investoři neobdrží kupónovou platbu, je jim snížena, či neobdrží ani jmenovitou hodnotu dluhopisu. Tím je negativní dopad přírodní katastrofy rozložen mezi více subjektů, je sníženo riziko krachu jednotlivých účastníků a zvyšuje se pravděpodobnost vypořádání všech vzniklých škod
|
|
Analýza poptávky po pitné vodě v závislosti na úrovni teploty a srážek
Malý, Vítězslav ; Slavíková, Lenka (vedoucí práce) ; Petŕužela, Lubomír (oponent)
Poptávka po pitné vodě je velmi specifickou veličinou ovlivněnou celou řadou faktorů. Cílem diplomové práce je vysvětlit jaký má vliv faktor klimatických podmínek na celkový charakter poptávky. Z predikcí klimatické změny vyplývá, že v podmínkách ČR lze očekávat změny srážkových úhrnů během ročních obdobích, nárůst průměrných teplot a změnu ve variabilitě a intenzitě extrémních událostí. Analýza se proto zaměřuje na objasnění vlivu úrovně teploty prostředí a srážek na odběry vody z veřejných zdrojů ve vytipované lokalitě. K provedení analýzy byly využity denní data o odběru vody z veřejného vodovodu za jednotlivá spotřebiště a dále pak denní hydrometeorologická data o úrovni průměrné denní teploty ovzduší a denním úhrnu srážek.
|
| |
| |