| |
| |
| |
| |
|
Evolution of Host Specialisation, Phylogeography and Taxonomic Revision of Xenidae (Strepsiptera)
Benda, Daniel
Řasníci (Strepsiptera: Xenidae) jsou skupinou hmyzích parazitů, která je velmi vhodná pro studium hostitelské specializace. Vyvinula se u nich řada adaptací na parazitický způsob života zahrnující komplexní morfologické, behaviorální, a fyziologické adaptace, které nemají u jiných organismů obdoby. Paradoxně malá pozornost byla naopak věnována studiu molekulární fylogeneze, fylogeografie, vymezení jednotlivých druhů a jejich implikacím pro taxonomickou klasifikaci. S využitím metod molekulární fylogenetiky jsme vytvořili první datovanou fylogenezi čeledi Xenidae. Pomocí fylogeografických metod a rekonstrukce ancestrálních hostitelských linií jsme zjistili, že mezi Novým světem a Starým světem + Austrálií došlo k výměně některých linií, dokud Antarktida zcela nezamrzla. Během pozdního paleogénu a neogénu se několik linií rozšířilo z Afrotropické oblasti do dalších oblastí Starého světa a Austrálie. Původními hostiteli čeledi Xenidae byly s největší pravděpodobností sociální vosy, přičemž následný přechod od sociálních k samotářským vosám byl sekundární a pravděpodobně k němu došlo pouze jednou. K paralelnímu přeskoku ze samotářských vos na kutilky čeledi Sphecidae došlo nezávisle na sobě v Novém a Starém světě. Evoluční historii Xenidae lze vysvětlit kombinací šíření, vymírání linií a klimatických...
|
|
One Health approach to understand emerging zoonotic pathogens in the Trichophyton benhamiae complex
Čmoková, Adéla ; Hubka, Vít (vedoucí práce) ; Buchta, Vladimír (oponent) ; Gené, Josepa (oponent)
Komplex druhů Trichophyton benhamiae zahrnuje několik zoonotických patogenů, které vědeckou komunitu stále více znepokojují kvůli svému epidemickému šíření mezi domácími zvířaty a jejich majiteli. Zvláštní obavy vzbuzuje náhlé objevení a rychlé šíření kmenů se žlutým fenotypem druhu T. benhamiae v Evropě. U patogenů z tohoto komplexu byla zjištěna značná genetická a fenotypová variabilita, avšak druhové hranice a hostitelské spektrum nebyly dosud jasně objasněny. Abychom prozkoumali rozmanitost, epidemiologii a taxonomii komplexu T. benhamiae, vytvořili jsme s kolegy mezinárodní mezioborový tým a uplatnili holistický "One Health" přístup. Shromáždili jsme rozsáhlý set kmenů z několika kontinentů spolu se souvisejícími údaji o hostitelích, klinickém obrazu a lokalitě. Vzhledem k vysoké míře klonality u běžně používaných DNA markerů jsem vyvinula nové typizační schéma založené na deseti mikrosatelitních a čtyřech sekvenčních markerech. Pro zjištění druhových hranic v komplexu T. benhamiae jsme využili polyfázický přístup, ve kterém jsme zohlednili data z fylogenetických, a populačně-genetických, fenotypových a fyziologických analýz spolu s charakterizací příslušnosti k jedné ze dvou křížících idiomorf a s ekologickými údaji. Díky našemu přístupu se nám podařilo uvnitř komplexu popsat čtyři nové...
|
|
Biodiverzita myxozoí v přehradní nádrži Římov zjištěná analýzou environmentální DNA
BÜRGEROVÁ, Monika
Myxozoa představují rozmanitou skupinu mikroskopických endoparazitů, kteří infikují převážně ryby. V současnosti zahrnují více než 2600 popsaných druhů. Navzdory vysokému počtu popsaných druhů, zůstává jejich diverzita stále dostatečně neprozkoumána a podhodnocena. Detekce a sledování myxozoí v dosud neprozkoumaných oblastech může odhalit klíčové patogeny spojené s úhynem ryb a objevit biodiverzitu rybomorek. Tato práce se zabývá rozmanitostí parazitů v přehradě Římov, s důrazem na jejich detekci pomocí environmentální DNA (eDNA). Porovnání zjištěné diverzity na různých místech a v různých environmentálních vzorcích v přehradní nádrži Římov odhalilo zajímavé výsledky abundance a počtu OTUs v rámci jednotlivých linií myxozoí. Tato diplomová práce zdůrazňuje důležitost analýzy eDNA při detekci patogenů a posuzování biodiverzity myxozoí.
|
|
Seasonal dynamics of mats composed by green alga Zygnema (Zygnematophyceae)
Trumhová, Kateřina
Nárosty tvořené řasami rodu Zygnema jsou dobře známé a často je nalézáme v potocích, tůních, loužích a jezírkách. Vzhledem k malému, a navíc nestálému množství vody v těchto biotopech jsou tyto řasy během roku cyklicky vystaveny různým stresům, jako je vysychání, zamrzání a silné sluneční záření. Recentní studie ukázaly, že Zygnema různé stresy přežívá v podobě modifikovaných odolných vegetativních buněk, tzv. pre-akinet, experimenty se však zaměřovaly především na osmotický stres a vysychání. Navíc mají nárosty tvořené touto řasou sezónní dynamiku, která byla pozorována již mnohokrát, a to nejen v temperátních podmínkách, ale i v Arktidě. Pozorování v terénu ukázala, že většina biomasy pravidelně odumírá a nové nárosty se vytvářejí každý rok znovu. Zároveň chybí informace o genetickém složení porostů a jejich sezónní dynamice, dosavadní práce zatím nárosty braly jako celek. Hlavním cílem této práce proto bylo podrobit nárosty tvořené řasami Zygnema spp. dlouhodobému pozorování a následně také experimentům. Vybrali jsme lokalitu v rakouských alpách, kterou jsme navštěvovali několikrát do roka a odebírali vzorky ze dvou míst, která měla odlišný vodní režim. Další výzkum nárostů proběhl ve spolupráci s kolegy v Arktidě. Ze vzorků byly následně izolovány kmeny Zygnema spp. a byla vyhodnocena genetická...
|
|
Něco je ve vzduchu: Diverzita lišejníkových symbiontů v aeroplanktonu
Veselá, Veronika ; Škaloud, Pavel (vedoucí práce) ; Vančurová, Lucie (oponent)
Lišejníky využívající převážně sexuálního způsobu rozmnožování jsou závislé na dostupnosti jejich symbiontů v okolí. Bez kontaktu vláken klíčící spory se vhodnou symbiotickou řasou nemůže nikdy vzniknout nová lišejníková stélka. Výsledky předchozích prací však přítomnost fotobiontů na lišejníky kolonizovaných substrátech mnohdy zamítají. Cílem této práce bylo vyhodnocení různých typů prostředí (kůra, půda, kámen i umělé substráty) včetně vzduchu coby možných zdrojů symbiotických řas. Pro získání co nepodrobnějšího vhledu do diverzity zelených řas na dlouhodobě studované středočeské lokalitě byl využit Illumina MiSeq metabarcoding ITS2 rDNA regionu doplněný o klasické sekvenování řasové ITS rDNA lišejníkových stélek a morfologická pozorování. Těmito metodami se podařilo získat 1313 OTU a celkem 283 linií na úrovni druhu, z nichž mnoho patřilo k nepopsaným druhům i vyšším taxonomickým jednotkám. Všechny druhy fotobiontů asociující na lokalitě výhradně se sexuálními druhy lišejníků se podařilo nalézt i v okolí lišejníkových stélek. Substrát tak může sloužit jako zdroj symbiotických řas, stejně tak jako vzduch, ve kterém se tyto řasy rovněž vyskytovaly. Mnoho symbiontů asociujících striktně s asexuálními druhy lišejníků se naopak na lokalitě nepodařilo nikdy detekovat mimo lišejníkové stélky....
|
|
Mechanisms behind diversity and ecosystem functioning relationships - the insights from observational and manipulative studies in grassland communities
LISNER, Aleš
This thesis focuses on the relationship between diversity and two commonly used ecosystem functions - productivity and its stability. The thesis tries to assess the problematics from different perspectives using large-scale observational studies and small-scale manipulative experiments to better understand which mechanism create observed patterns. High emphasis is put on the methodological aspects and potential theoretical or practical issues arising from experimental setting and data collection. More specifically, the thesis starts with description and critical evaluation of patterns observed at bigger spatial scales and across multiple sites (Chapter I). Then continue with detailed small-scale experimental approaches and assessment of mechanism driving relationship between diversity, productivity and stability of communities (Chapter II and III). Further, the thesis digs into bigger detail focusing on which plant characteristics define abundance patterns of individual species, which translates into productivity (Chapter IV). Finally, it elaborates on common issues related to vegetation data collection and their subsequent analysis (Chapter V).
|