|
Srovnání vybraných metod sběru informací (interview, dotazník)
Sýkora, Ondřej ; Horný, Stanislav (vedoucí práce) ; Vilím, Tomas (oponent)
Cílem této bakalářské práce je poskytnout komplexní informace o průběhu a možnostech získávání informací pro analýzu a řešení problému. Práce je zaměřena na dvě nejzákladnější a v praxi nejčastěji využívané metody sběru informací, kterými jsou interview a dotazník. U obou způsobů sběru informací je proveden rozbor, jehož cílem je poskytnout celkové seznámení a přiblížení těchto metod. Práce přináší základní informace o možných způsobech sběru informací a následné detailnější rozbor již předem zvolených metod. Podívá se na podmínky užití metod, způsoby, které se při nich používají a shrne jejich hlavní výhody a nevýhody. V bakalářské práci nechybí ani kapitola srovnávající obě metody. Poslední kapitola této práce se pak zabývá typickými modelovými situacemi v manažerském světě a doporučení pro použití některé z metod.
|
|
Komunikační dovednosti sociálních pracovníků
ŠIMŮNKOVÁ, Pavla
Práce se zabývá problematikou komunikačních dovedností sociálních pracovníků, kteří se v rámci své profese úředníka setkávají také s cílovou skupinou osob se zdravotním postižením. V tomto kontextu dále mapuje potřeby a požadavky úředníků na jejich další vzdělávání a profesní přípravu v oblasti komunikace s klienty. Pro empirickou část práce byla zvolena metoda dotazování, přičemž v rámci kvantitativního přístupu byla použita technika dotazníku a v rámci kvalitativního přístupu technika polostandardizovaných rozhovorů se sociálními pracovníky. Práce je završena doporučeními, která vyplynula z výsledků empirického šetření.
|
|
Česko - islámská manželství z pohledu gender
URBANOVÁ, Marie
Práce se zabývá česko-islámským manželstvími z pohledu gender. Teoretická část charakterizuje základní pojmy, manželské tradice v ryze české společnosti, problematice gender u českého manželství, manželské tradice v ryze islámské společnosti, problematiku gender islámského manželství, problematiku gender v česko-islámských manželství, etické otázky dopadu migrace, včetně etické otázky dopadu kulturní migrace, možnosti zneužití institutu sloučení rodiny k zajištění pobytového oprávnění na území České republiky, příklad migrační politiky s uvedením konkrétního přístupu ve Francii. Praktická část obsahuje zdůvodnění výběru výzkumného vzorku, představení zvolené metodiky výzkumu. Na základě provedených polostandardizovaných rozhovorů je potvrzena stanovená hypotéza diplomové práce, že vliv kulturního genderu, jako nositele odlišného pojetí role muž-žena v islámské a české kultuře, resp. česko-islámských manželstvích je významným faktorem způsobující manželský nesoulad. Vzájemná obousměrná kulturní znalost,stejně jako přítomnost tolerance, lásky a opravdovosti, je předpokladem záruky funkčního vztahu. Tato skutečnost je ověřena u česko-islámského manželského páru v závěrečné kasuistice.
|
|
Diagnostika motivační oblasti osobnosti dítěte ve volnočasových aktivitách.
KŘIBSKÁ, Magdalena
Práce se zabývá vývojem motivace dítěte ve věku od 3 do 15 let. Popisuje potřeby převažující v jednotlivých vývojových obdobích. Teoreticky seznamuje s tím co pojem motivace znamená a jak se projevuje v poznávání, výkonu a sociálních vztazích. Obsahuje metody, které lze aplikovat ve volném čase ke zjišťování motivace. Metody využívanými ve volnočasových aktivitách jsou pozorování, rozhovor, dotazník.
|
|
Sociologická hlediska v dalším vývoji panelových sídlišť
GOLKOVÁ, Iveta
Bakalářská práce je zpracována na základě dvou částí. Literární rešerše na základě dostupných pramenů charakterizuje prostředí a současný stav panelových sídlišť. Jsou zde popsány základní obecné charakteristiky panelových sídlišť a domů, jak z pohledu sociologického, tak z pohledu ekonomického a zároveň také z pohledu právního. Literární rešerše utváří teoretický základ problematiky, její podrobnější souvislosti a návaznosti jsou v případě konkrétního sídlištního celku a konkrétního bytového družstva řešeny v rámci praktické části. Praktická část je zpracována pomocí dvou metod, dotazníkového šetření a rozhovorů. Údaje vyplývající z výsledků těchto metod tvoří primární zdroje pro tuto bakalářskou práci. Hlavním cílem práce je analýza současné sociální kultury obyvatelstva a její vliv na další vývoj a výzkum sociologických vazeb ve vybraném bytovém družstvu. Nejpodstatnějším zjištěním analytické části je to, že sociální kultura se v relativně krátkém období v rámci analyzovaného sídlištního celku velice pozitivně mění, ačkoliv jsou technologické vady sídlišť, způsobené koncepčními nedostatky výstavby stále považovány za jedny z nejpodstatnějších faktorů, které ovlivňují spokojenost obyvatelstva s jejich životní úrovní. Spokojenost s bydlením je velmi důležité hledisko dalšího vývoje.Velmi pozitivním zjištěním je že 90% dotazovaných obyvatel je se svým bydlením poměrně spokojeno. Dalším důležitým zjištěním v analytické části je to, že činnost bytových družstev přispívá k pozitivnímu vnímání úrovně bydlení a má vliv na její zvyšování. Na základě těchto zjištění můžeme konstatovat, že aktivní účast obyvatel může být velmi prospěšná a efektivní. Co se stavu panelových domů v družstevním vlastnictví týče, přínosnou by se mohla stát doplňující aktivita družstev, která by v rámci rozšíření a obohacení vzájemné výměny informací mezi družstvy mohla být výrazným faktorem v budoucím vývoji sídlišť.
|
|
Rodinná terapie
MEDVECKÝ, Jan Mikuláš
Tato práce se zabývá deskripcí problematiky rodinné terapie. Práce popisuje vznik a vývoj rodinné terapie ve světě a v České republice. Přibližuje definici rodinné terapie a nastiňuje některé základní pojmy z této oblasti. Popisuje rodinnou terapii jako způsob myšlení, které se v průběhu času rozvíjelo a které za sebou zanechalo viditelnou stopu modelů a přístupů, jež se využívají dodnes. Systemický přístup v rodinné terapii je jedním ze stěžejních přístupů, a proto se tomuto přístupu věnuje práce obsáhleji. Stejně tak i narativnímu přístupu je věnována jedna kapitola. Tato práce poukazuje na impulsy, které pronikají do evropské psychoterapeutické společnosti, jako je rodinná terapie jin-jang. Popisuje kroky systemického vedení terapeutického rozhovoru od přijetí klienta do terapie až po její ukončení. Zmiňuje i důležitou stránku profesionální etiky. Smyslem této práce není zastrašení čtenáře složitou teorií rodinné terapie, smyslem je osvětlit tuto problematiku a motivovat čtenáře k dalšímu studiu.
|
|
Role sestry při zajišťování ošetřovatelského procesu u klienta s plicní embolií v následné péči.
STEJSKALOVÁ, Jana
Plicní embolie je stav, kdy dochází k zanesení embolu krevním proudem do plicní tepny nebo jejich větví. Důsledkem je omezení průtoku plicním řečištěm s následnými poruchami hemodynamiky a ventilace. I přes velké pokroky v diagnostice a léčbě, je plicní embolie třetí nejčastější příčinou úmrtí a postižených tímto onemocněním stále přibývá.Cílem této bakalářské práce bylo zjistit, jaký vliv má sestra na klienta v oblasti edukace plicní embolie, zdali postižení touto nemocí dodržují opatření nezbytná k prevenci komplikací a následně jaká je připravenost těchto klientů na propuštění do domácího léčení.
|
|
Dialogický personalismus
CHALUPSKÁ, Martina
Tato práce pojednává o filosofickém proudu, který začal zapouštět své kořeny v 18. století ve filosofii řeči a výrazně se začal rozvíjet po první světové válce, tedy o tzv. DIALOGICKÉM PERSONALISMU. Charakterizuje samotný pojem dialogického personalismu, jeho vstup na pole filosofie a následný vývoj, a to jak ve světové sféře, kterou představují především Franz Rosenzweig, Ferdinand Ebner, Martin Buber a Emmanuel Lévinas, tak ve sféře české, která je zastoupena hlavně Karlem Vránou, Jolanou Polákovou nebo Milanem Machovcem. U každého z těchto autorů se podrobně věnuji jeho životu a následně rozboru jeho magnum opus z oblasti filosofie dialogu. Dále je zde popsán biblický rozměr tohoto proudu, Bible je zdrojem, z něhož filosofové dialogu vycházejí.
|
|
Rozhovor jako jeden z prostředků sociální práce s klientem
SEMEROVÁ, Renata
Práce se zabývá rozhovorem v sociální práci. Ten je možno považovat za základní techniku i nástroj sociálního pracovníka při jednání s klientem. Na začátku stručně seznamuje se sociální prácí, osobou sociálního pracovníka a pojednává o rozhovoru v sociální práci obecně. Předně je zaměřena na problematiku nedirektivního podpůrného poradenského rozhovoru, který přibližuje charakteristikou jeho jednotlivých fází. K ucelenosti tématu pozornost okrajově věnuje technice aktivního naslouchání a asertivního chování. Práce se v závěru zamýšlí nad otázkou, jak pojednávaný rozhovor sociálního pracovníka s klientem napomáhá k dosažení, naplnění a tím i realizaci poslání a cílů sociální práce. Pomocí tří vymezených cílů z oblasti sociální práce následně vyhodnocuje a poukazuje na roli rozhovoru vzhledem k položené otázce.
|
|
Prožívání leteckého transportu nemocnými
GROULÍKOVÁ, Markéta
Abstrakt Tématem bakalářské práce je prožívání leteckého transportu nemocnými. Není sporné, že každá změna týkající se zdravotního stavu představuje pro každého člověka výraznou změnu a má negativní dopad na psychiku člověka. Cílem mé práce bylo zjistit, jak pacienti prožívají letecký transport do nemocnice. Dílčím cílem práce bylo zjistit, zda jsou pacienti o leteckém transportu předem informováni. Zjistit, zda mají obavy ze vzletu nebo z přistání. Zjistit, co je pacientům během transportu nejvíce nepříjemné. Zjistit, zda palubní personál působí na pacienty profesionálně. Rovněž byly stanoveny hypotézy: H1 {--} strach z transportu se liší od strachu ze závažného zdravotního stavu, H2 {--} větší strach mají ženy než muži. Pro získání většího množství informací o daném problému, byli do výzkumného vzorku zařazeni muži i ženy v širším věkovém rozmezí. Výzkumný vzorek tvořilo deset respondentů. Jednalo se nejen o pacienty transportované mezi nemocnicemi- sekundární transport, ale dotazovaní byli také pacienty, kteří byli transportováni přímo z terénu do nemocničního zařízení. S každým respondentem byl veden polostrukturovaný rozhovor zaměřený na informace a pocity pacienta. Rozhovory probíhaly ve dvou fázích. První část rozhovoru se uskutečnila před transportem nemocného do nemocnice. Druhá část otázek byla pokládána po příletu na heliport. Výsledky rozhovorů byly zpracovány do deseti kazuistik. Hypotéza H1 byla potvrzena. Nepotvrdila se hypotéza H2. Cíle výzkumu byly splněny. Práce poukázala, že pacienti transportováni letecky do nemocnice mají největší strach o svůj zdravotní stav a také z dlouhodobé hospitalizace. Nemocní ze samotného letu mají strach menší. Výsledky práce dokazují, že pacienti jsou lékařem informováni o leteckém transportu. Pacienti od lékaře očekávají větší množství informací. S palubním personálem byli pacienti spokojeni, ale postrádali informace o době trvání letu. Bakalářská práce by mohla být využita jako informační zdroj pro lékaře, zdravotní sestry a záchranáře, kteří se dostávají do kontaktu s nemocnými, kteří jsou transportováni vrtulníkem do nemocnice. Podáním více informací týkajících se transportu vrtulníkem mohou napomoci pacientům zlepšit prožívání leteckého transportu.
|