|
Sítě aktérů regionálního rozvoje v Místní akční skupině Pošumaví
Petříková, Lenka ; Perlín, Radim (vedoucí práce) ; Maříková, Pavlína (oponent)
Předkládaná práce se zabývá problematikou sítí aktérů regionálního rozvoje v Místní akční skupině Pošumaví (MAS). Cílem práce je zhodnotit fungování sítí v rámci Místní akční skupiny Pošumaví se zaměřením na existenci sítí, na jejich aktivitu a prostupnost a na způsob a intenzitu zapojení aktérů regionálního rozvoje do těch sítí. V kontextu rámcových institucionálních podmínek místní akční skupiny bylo analyzováno dotazníkové šetření společně s řízenými rozhovory s aktéry MAS. Z výsledků výzkumu vyplývá, že v současném programovacím období se v Místní akční skupině Pošumaví zformovaly sítě, ale spolupráce v nich zatím příliš intenzivně neprobíhá. Na druhou stranu se část aktérů regionálního rozvoje chce do budoucna do spolupráce v MAS více zapojit, což může vést k rozšíření nebo prohloubení stávající spolupráce.
|
|
Demografické charakteristiky nových sociálně-prostorových formací v Česku
Brabec, Tomáš ; Kocourková, Jiřina (vedoucí práce) ; Fialová, Ludmila (oponent)
V naší práci se budeme věnovat demografickým charakteristikám malých územních jednotek. Využijeme k tomu konceptu nových sociálně-prostorových formací (dále NSPF), tedy konceptu relativně nového a zatím málo používaného. NSPF jsou specifické lokality, kde se koncentruje segregované či separované obyvatelstvo s podobnou ekonomickou úrovní a životním stylem. NSPF se mohou rozdělovat do tří základních typů - lokality s koncentrací sociálně silného, sociálně slabého obyvatelstva a cizinců. Cílem práce je poukázat na fakt, že residenti žijící v těchto formacích se liší v demografických charakteristikách a demografickém chování od zbytku Česka a mezi různými typy NSPF. Separované a segregované obyvatelstvo v NSPF se vyznačuje mladší věkovou strukturou. V úrovni plodnosti existují rozdíly mezi jednotlivými typy NSPF. Zatímco sociálně slabé obyvatelstvo se vyznačuje vysoce nadprůměrnými hodnotami úrovně plodnosti, v lokalitách sociálně silných a cizinců je úroveň plodnosti spíše menší. V práci se také věnujeme diskusi ohledně příčin rozdílného demografického chování. Vycházíme zde z teorie druhého demografického přechodu a teorie rizikové společnosti.
|
|
Postoje žáků rozvíjené výukou zeměpisu
Kunová, Šárka ; Řezníčková, Dana (vedoucí práce) ; Hanus, Martin (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá problematikou žákovských postojů, která je na pomezí pedagogiky, sociologie, psychologie a oborových didaktik. Hlavním cílem práce bylo přiblížit problematiku postojů, poukázat na úroveň jejich zpracování ve vzdělávacích dokumentech, na základě analýzy navrhnout přehled postojů, představit metody měření a komentovat vybrané případové studie. Těmto cílům odpovídá obsah, struktura i metodika práce. První část vymezuje na základě dostupné odborné literatury klíčové pojmy. Následuje analýza kurikulárních dokumentů Česka a vybraných států z pohledu rozpracovanosti a konkretizace postojů v nich. Na základě analýzy kurikul je předkládán návrh, na které postoje by se měla výuka zeměpisu v Česku soustředit. V páté kapitole jsou nastíněny metody měření postojů, které lze využít pro plánovaný výzkum a následně jsou v kapitole šesté uvedeny příklady studií a výzkumů zaměřených na zjišťování postojů s využitím zmiňovaných metod. V závěru je snaha posoudit stav a míru rozpracovanosti postojů v současném českém školství a nastínit plánované šetření týkajících se žákovských postojů. Klíčová slova: postoj - hodnocení - kurikulum - sémantický diferenciál - Česko
|
|
Srovnávací analýza úmrtnosti na nemoci oběhového systému v Česku a ve Švédsku v období 1970-2007
Nerušilová, Hana ; Burcin, Boris (vedoucí práce) ; Kučera, Tomáš (oponent)
Srovnávací analýza úmrtnosti na nemoci oběhového systému v Česku a ve Švédsku v období 1970-2007 Abstrakt Hlavní cíl předkládané práce je popsat a porovnat vývoj úrovně úmrtnosti na srdečně-cévní onemocnění v Česku a ve Švédsku v období od roku 1970 do roku 2007, který je zasazen do kontextu změn celkové úmrtnosti. V rámci třídy kardiovaskulárních nemocí jsou analyzovány změny intenzity úmrtnosti vybraných skupin onemocnění nebo konkrétních diagnóz. Analýza je doplněna o srovnání intenzity úmrtnosti na nemoci oběhového systému v rámci celé Evropy. Dále se text zabývá kardiovaskulárními rizikovými faktory a úrovní lékařské péče ve srovnávaných zemích. Z analýzy vyplývá, že v Česku začala kardiovaskulární úmrtnost klesat přibližně o dekádu později než ve Švédsku, což ale bylo dříve než ve většině ostatních postkomunistických států. Na jejím poklesu se u obou států větší měrou podílely akutní formy srdečně-cévních onemocnění. V Česku bylo snížení úmrtnosti z větší části přičitatelné pokroku ve zdravotnictví, zatímco ve Švédsku se na něm podílel především příznivý vývoj rizikových faktorů.
|
|
Reliktní česko-německá etnická hranice jako socio-kulturní předěl v území
Podhola, Matěj ; Chromý, Pavel (vedoucí práce) ; Kučera, Zdeněk (oponent)
Předložená diplomová práce se zabývá tématem reliktní česko-německé etnické hranice. V úvodní části práce jsou diskutovány teoreticko-metodologická východiska s důrazem na pojetí česko-německé etnické hranice v předchozí literatuře. V minulosti převažovala tendence k vykreslení etnické hranice jako linie a rezignovalo se na zonální charakter etnické hranice. Ve druhé části předložené práce je sledován průběh česko-německé etnické hranice a jeho změny v českých zemích od konce 19. století do roku 2001. Ve třetí části práce je analyzován průběh česko-německé etnické hranice ve vybraných zájmových územích, a následně posouzena funkce etnické hranice jako socio-kulturního předělu v území. Cíle předložené práce bylo zjistit, zda se v jednotlivých zájmových oblastech odlišují české a německé společenství. Funkce etnické hranice jako předělu byla sledována ve dvou obdobích, v meziválečném období první republiky, a na počátku 20. století, kdy již česko-německá etnická hranice přetrvávala jen v podobě hranice reliktní. Srovnání území po obou stranách etnické hranice bylo provedeno na základě údajů o náboženském vyznání obyvatel a výsledků parlamentních voleb. Klíčová slova: etnická hranice, reliktní hranice, Česko, pohraničí, volební chování, religiozita, národnost
|
|
Sakrální objekty v Česku: proměny a nové formy
Klubal, Jan ; Havlíček, Tomáš (vedoucí práce) ; Kotrlý, Tomáš (oponent)
Sakrální objekty v Česku: proměny a nové formy Jan Klubal, DP 2010 ABSTRAKT Tato práce se zabývá problematikou sakrálních objektů, které jsou chápány jako fyzické projevy religiózního chování obyvatelstva. Ačkoliv česká společnost je na základě např. členství v církvích považována za jednu z nejvíce sekularizovaných v Evropě, neznamená to, že Češi jsou národem ateistů. Z důvodu jejich skepticismu ke všem organizovaných formám religiozity, který je způsoben specifickým historickým vývojem na území českých zemí, jsou preferovány alternativní formy religiozity včetně okultismu a jiných spirituálních praktik. Hlavním cílem této práce je zjistit, zda a jakým způsobem se transformace religiozity v Česku projevuje také v religiózní krajině. Toto bude zjišťována na příkladu sakrálních objektů identifikovaných v modelových oblastech Prahy, Pelhřimovska a Kaplicka. První část práce podává přehled dosavadních poznatků týkajících se problematiky sakrálních objektů. Tato část obsahuje přehled literatury, definici hlavních pojmů a popis aplikovaných metod. Další část se zabývá historickým vývojem a současným stavem náboženství a religiózní krajiny Česka. Poslední část práce obsahuje shrnutí a diskuzi výsledků terénního šetření a porovnává religiózní krajinu modelových území. Diskutovány jsou také výsledky řízených...
|
|
Kulturněhistorický potenciál rozvoje periferních oblastí v Česku (Případová studie Horažďovicka, Kašperskohorska a Netolicka)
Rudová, Pavla ; Chromý, Pavel (vedoucí práce) ; Heřmanová, Eva (oponent)
Diplomová práce se zabývá kulturněhistorickým potenciálem rozvoje periferních oblastí Česka na příkladu tří modelových území - regionů obcí s pověřeným obecním úřadem Horažďovice, Kašperské Hory a Netolice. Práce má několik cílů: provést diskurzní analýzu konceptu kulturněhistorického potenciálu a souvisejících pojmů, posoudit možnosti zahrnutí tohoto potenciálu do konceptu regionálního rozvoje periferních oblastí Česka, identifikovat kulturněhistorický potenciál konkrétních modelových území a navrhnout možnosti jeho využití. Metodika práce spočívá jednak ve studiu literatury a jednak ve výzkumu zaměřeném na zvolené regiony. Kulturněhistorický potenciál je stanoven podle identifikovaných prvků a jejich významu. Hodnoty jsou s ohledem na požadovanou srovnatelnost relativizovány vůči rozloze, počtu obyvatel a počtu částí obcí. Práce přinesla několik zjištění: (i) v odborné literatuře neexistuje jednotná definice pojmu kulturněhistorický potenciál; (ii) kulturněhistorický potenciál se využívá v regionálním rozvoji zejména v oblasti cestovního ruchu (rozvinutí kulturněhistorického potenciálu orientované "dovnitř" regionu - posilování regionální identity, kvalita místního kulturního života apod. - je výrazně méně časté); (iii) kulturněhistorický potenciál se liší v pohraničním regionu a v modelových...
|
|
Analýza regionální dimenze dotačních titulů do environmentální sféry v programovém období 2004-2006
Zavřel, Leoš ; Blažek, Jiří (vedoucí práce) ; Trantinová, Marie (oponent)
Předkládaná práce se zabývá hodnocením regionální alokace investic v rámci Politiky hospodářské a sociální soudržnosti EU do environmentální sféry. Analýza byla provedena pro projekty z dotačních titulů z programového období 2004-2006. Na základě porovnání předpokládané míry podpory a skutečné míry podpory (podílu na celkové alokaci 22 mld. Kč) bylo zjištěno, že relativně nejvíce finančních prostředků bylo alokováno do regionů se střední kvalitou životního prostředí (tj. do Libereckého kraje, středních Čech, střední a jižní Moravy) a naopak relativně nejméně do regionů s nejnižší nebo nízkou kvalitou životního prostředí (tj. do Moravskoslezského, Ústeckého a Karlovarského kraje). Totožné závěry vyplynuly z dílčí analýzy relativní pozice vybraných typů regionů v celkové alokaci finančních prostředků, jelikož relativně více byly podpořeny metropolitní areály a velkoplošná chráněná území a naopak relativně méně strukturálně a environmentálně postižené regiony. Ze zodpovězení výzkumných otázek vyplývá, že regionální distribuce finančních prostředků z veřejných zdrojů byla v rozporu s cíli jak regionální, tak i environmentální politiky ČR. Klíčová slova: regionální politika, životní prostředí, veřejné finance, Česko
|
|
Sociální metabolismus českého a československého území v dlouhodobé perspektivě
Kušková, Petra ; Jeleček, Leoš (vedoucí práce) ; Kupková, Lucie (oponent) ; Spišiak, Peter (oponent)
Předkládaná disertační práce zkoumá interakce mezi člověkem a přírodou na území Česka/Československa v dlouhodobé perspektivě (před vznikem Československa pro české území a po jeho rozpadu v Česku a na Slovensku dohromady). Výzkum spadá do teoretického rámce sociálního metabolismu za použití metody materiálových a energetických toků (MEFA) a ekologické stopy (ES). Pojem sociální metabolismus je odvozen z pojmu metabolismus používaném v biologických vědách. Společnost neboli lidmi vytvořený socioekonomický systém se chová podobně jako živý organismus: odebírá zdroje z přírody, což je analogické potravě, zabírá určité území, udržuje svoje hmotné struktury a vylučuje zpět odpady (analogie exkrece). Tyto procesy jsou nazývány sociálním nebo industriálním metabolismem. Tato disertační práce obsahuje soubor sedmi odborných článků. (I) Úvod do výzkumné oblasti, ve které se pohybují další práce. Článek shrnuje práce předních environmentálních historiků a snaží se zasadit vybrané české reálie do kontextu environmentálních dějin a sociálního metabolismu. (II) Studie prezentující sadu MEFA indikátorů spolu s ekologickou stopou mezi lety 1920 a 2000. (III) Tento článek aplikuje metodu ekologické stopy na vybranou ekologickou farmu a srovnává výsledky s konvenčním hospodařením a dává je do souvislosti s řadou...
|
|
Alternativní potravinové sítě v postkomunistickém kontextu: Farmářské trhy a farmářské obchody v Česku
Syrovátková, Marie
Alternativní potravinové sítě v postkomunistickém kontextu:: Farmářské trhy a farmářské obchody v Česku Marie Syrovátková ABSTRAKT Vznik farmářských trhů (FT) a farmářských obchodů (FO) v Česku je pokračováním expanze tzv. alternativních potravinových sítí (APS) ze západní Evropy a severní Ameriky, kde se APS rozvíjí již několik dekád. APS jsou vysoce aktuálním tématem, protože reagují na rostoucí obavy z negativních důsledků působení globalizovaného konvenčního potravinového systému na sociální, ekonomické i environmentální aspekty výroby, distribuce a spotřeby potravin. Různé formy APS přitom akcentují různé aspekty udržitelnosti potravinového systému. FT a FO mají primárně zprostředkovávat přímý prodej kvalitních lokálních výrobků od malých výrobců, a tak podporovat místní ekonomiku, rozvoj venkova, ochranu životního prostředí a zlepšovat kvalitu života. Cílem předložené dizertační práce je na základě kombinace kvantitativních a kvalitativních výzkumných metod analyzovat vznik a počátky rozvoje APS ve střední Evropě. Na příkladu Česka, s přihlédnutím ke komunistické minulosti regionu, pak práce hodnotí přínosy APS k budování udržitelnějšího systému výroby a spotřeby potravin i slabé stránky tohoto světového fenoménu v českém kontextu a na základě rozboru poznatků o dosavadním vývoji a současném stavu FO...
|