|
Sociální práce s mladistvými osobami závislými na psychoaktivních látkách
Malíková, Kristýna ; Krahulcová, Beáta (vedoucí práce) ; Nová, Monika (oponent)
Tato práce má upozornit na závažný problém drogové problematiky u adolescentů, kteří zneužívají legální návykové látky nebo marihuanu. Tento problém, nabírající na intenzitě je často diskutovaný, avšak společností velmi opomíjený. V práci se můžeme dočíst o účincích daných drog, zjistit definice a charakteristiky jednotlivých drog, popřípadě jejich působení na adolescenty. Je zde vyzdvihnuta potřebnost prevence a léčby adolescentních klientů, a také mnohdy rozhodující práce s rodinou. Autorka diplomové práce se v praktické části zaměřila především na zařízení, která jsou tak potřebná v této oblasti. Tedy na zařízení, která se orientují na prevenci a poradenství, zařízení pro začlenění do společnosti, zařízení zaměřená na léčbu - pobytové a ambulantní služby, atd. Jsou zde uvedeny jejich charakteristiky a metody práce s klienty. Dále byl v této práci autorkou vytvořen průzkum, který potvrzuje mnohé detailnější kvantitativní výzkumy. Potvrzuje se, že drogy jsou v tomto století obrovským problémem a zátěží pro společnost, a to především pro dané adolescenty. Východisko tohoto problému je velice složité a dlouhodobé, ovšem každý může přispět tak, že v první řadě nebude k tomuto problému lhostejný.
|
|
Study of adsorption efficiency of diosmectite and charcoal on selected model compounds causing acute intoxication in the Czech Republic
Mináriková, Michaela ; Martínková, Markéta (vedoucí práce) ; Sedláček, Jan (oponent)
První krok při léčbě akutních intoxikaci je založen především na metodě vhodné pro odstranění toxických látek z organismu. Princip této metody spočívá ve vazbě škodlivé látky na povrch vhodného adsorpčního materiálu. Cílem této studie bylo srovnání adsorpčních schopností dvou adsorpčních materiálů, diosmectitu a aktivního uhlí, pro vybrané modelové sloučeniny, které jsou nejčastějšími původci akutních otrav v České republice. Bylo vybráno jedenáct modelových sloučenin: kyselina acetylsalicylová, α-amanitín, amlodipin, digoxin, fenobarbital, ibuprofen, imipramin, karbamazepin, oxazepam, promethazin a teofylin. Z testovaných sloučenin byl na diosmectit nejúčinněji sorbovaný promethazin. Jeho adsorpce na diosmectit (0,191 ± 0,035 mg promethazinu / mg diosmectitu) byla signifikantně vyšší než byla jeho adsorpce na aktivní uhlí. Amlodipin, imipramin a karbamazepin byly absorbovány stejně účinně na diosmectit i na aktivní uhlí. Následně byl zkoumán vliv teploty a pH prostředí na účinnost adsorpce těchto adsorbentů. Použité pH prostředí simulovaly fyziologické podmínky v různých částech gastrointestinálního traktu. Bylo překvapivé, že hodnota pH prostředí významně neovlivňuje adsorpci modelových sloučenin na použité adsorbenty. Použitím různých metod jako jsou adsorpce dusíku, rentgenová difrakční a...
|
|
Sekundární a terciární prevence návykových látek
Kurz, Roman ; Šotolová, Eva (vedoucí práce) ; Mlčková, Marie (oponent)
Diplomová práce se zabývá nástinem třech základních druhů prevence, které se používají nejen v oblasti návykových látek. Zaměřena je zejména na popis sekundární a terciární prevence. Kromě některé základní terminologie zde najdeme, co ke kterému druhu prevence patří, kdo ji zajišťuje a je zde nastíněna i léčba závislostního chování, která spadá do oblasti prevence. V práci jsou popsány legální i nelegální návykové látky, jejichž nadměrné užívání vede ke vzniku závislosti. Položky pro dotazníkové šetření byly vytvořeny s přihlédnutím ke vzorku respondentů, pro které je dotazník určen. Jedná se o klienty psychiatrické léčebny, kteří se rozhodli svou závislost řešit, mnohdy opakovaně, a mají s návykovými látkami značné zkušenosti.
|
|
Trestný čin opilství podle § 360 tr. zák.
Velich, Roman ; Říha, Jiří (vedoucí práce) ; Vanduchová, Marie (oponent)
Trestný čin opilství podle § 360 TZ Účelem této práce je shrnout v komplexní analýze problematiku, která se váže k právní úpravě trestného činu opilství. Trestný čin opilství (někdy také nazývaný "rauschdelikt") představuje jeden z možných přístupů, kterak odpovědět na složitou otázku, jak postihnout pachatele, který se dopustil jednání majícího jinak znaky trestného činu (tzv. kvazideliktu) ve stavu nepříčetnosti, do něhož se přivedl požitím návykové látky. Zároveň se koncepce rauschdeliktu jeví jako nejlépe vyhovující z hlediska souladu se základními principy trestního práva, zejména se zásadou "nullum crimen sine culpa". Koncepce rauschdeliktu není v moderním právu novinkou. Jedná se o právní institut s dlouhou tradicí a hlubokými historickými kořeny, přičemž je ve srovnání s ostatními trestnými činy v mnoha ohledech specifický. Téma práce jsem si zvolil v kontextu nedávné rekodifikace trestního práva hmotného. Vzhledem k tomu, že předchozí úprava byla často z mnoha důvodů terčem kritiky řady teoretiků, jistě není bez zajímavosti zhodnotit, jak se zákonodárce s touto kritikou vyrovnal, jaké změny v tomto ohledu přinesl nový trestní zákoník a zda byly vytýkané nedostatky napraveny. Práce je systematicky rozdělena do deseti kapitol. První úvodní kapitola v krátkosti definuje základní terminologii...
|
|
Šetření vybraných parametrů zásahů Hasičského záchranného sboru hl. m. Prahy při výskytu oxidu uhelnatého
JOB, Lukáš
Souvislost mezi intoxikací nebezpečnými chemickými látkami a vybranými parametry zásahů složek integrovaného záchranného systému je v současné době velmi diskutovanou oblastí. Tato souvislost je zejména sledována v případech, kdy je hlavním zdrojem otravy oxid uhelnatý. Hasičský záchranný sbor České republiky ve spolupráci se složkami integrovaného záchranného systému řeší každoročně celou řadu událostí právě s únikem oxidu uhelnatého. Tento plyn byl, a v současné době je stále příčinou mnoha intoxikací, zejména při používání karmy k ohřevu vody. To je důvodem, proč se tato diplomová práce zaměřuje právě na šetření vybraných parametrů zásahů Hasičského záchranného sboru hlavního města Prahy při výskytu oxidu uhelnatého. Důležitými faktory ovlivňující průběh zásahu je mj. znalost toxických účinků tohoto plynu a jeho působení na lidský organismus, ale také dostatečné množství a kvalita detekčních přístrojů a ochranných prostředků. Předkládaná diplomová práce se zabývá šetřením vybraných parametrů výše uvedené zásahové činnosti, která byla řešena v časovém období od roku 2010 do roku 2014 v rámci Hasičského záchranného sboru hlavního města Prahy. V teoretické části je popsána nebezpečná chemická látka (oxid uhelnatý) z hlediska chemického, fyzikálního, biologického a také jeho využití. Důležitou částí práce je detailní popis průběhu intoxikací oxidem uhelnatým v organismu, jeho odbourávání z organismu, následky otrav a léčebné postupy. Dále byly popsány ochranné prostředky dýchacích orgánů, které jsou zaměřeny na ochranné filtry. Při zpracování diplomové práce jsou dále zjištěny všechny události s únikem oxidu uhelnatého na území hl. m. Prahy. Tyto údaje jsou získány ze Statistického sledování událostí, které vede a zpracovává Hasičský záchranný sbor hlavního města Prahy. Ze statistiky zásahové činnosti jsou následně vyhledány údaje o počtu usmrcených, zraněných a zachráněných osob, které jsou v rámci statistiky evidovány. Jako srovnávací parametry jsou zvoleny údaje o průměrných denních teplotách a průměrných denních tlacích na území hl. m. Prahy. Tyto údaje jsou pro sledované období poskytnuty Českým hydrometeorologickým ústavem, pobočka Praha. V rámci diplomové práce jsou stanoveny a ověřovány hypotézy vlivu průměrných denních teplot na frekvenci zásahové činnosti s přítomností oxidu uhelnatého na území hl. m. Prahy ve sledovaném období, vlivu průměrných denních tlaků na frekvenci zásahové činnosti s přítomností oxidu uhelnatého na území hl. m. Prahy a vliv průměrných denních teplot na průměrné denní tlaky. Získané informace jsou souhrnně a detailně zpracovány do tabulek. V tabulkách jsou události rozděleny podle jednotlivých let, měsíců. Následně je uveden celkový přehled zásahové činnosti ve sledovaném období. Zpracované údaje jsou následně statisticky šetřeny a vyhodnocovány. V první části je určena statistická jednotka za sledované období pěti let. Údaje jsou rovněž zpracovány do tabulky společně s průměrnými teplotami a průměrnými tlaky a následně vhodně rozškálovány. Následuje výpočet obecných momentů prvních řádů, směrodatných odchylek a korelačních analýz. Výsledky jsou srovnány s předepsanými intervaly. Na základě srovnání výsledků s předepsanými intervaly je vyhodnoceno, že počet událostí nekoreluje s teplotou, takže počet událostí s teplotu nesouvisí, počet událostí pozitivně koreluje s tlakem, což znamená, že počet událostí s tlakem souvisí. Teplota s tlakem koreluje pozitivně tzn., že tyto dva parametry spolu, v rámci provedeného šetření, souvisí.
|
|
Postoj a možnosti sester při péči o pacienty s intoxikací ethylenglycolem. (teoretická práce)
KMETKOVÁ, Monika
Intoxikace ethylenglykolem, jak suicidální, tak náhodné, patří k závažným, bezprostředně život ohrožujícím otravám. Při včasném rozpoznání a správně vedené léčbě a prevenci komplikací lze vyléčit i ty nejtěžší otravy, s úpravou renálních funkcí ad integrum. Nejznámější výskyt ethylenglykolu je v nemrznoucích chladících kapalinách pro automobily (Fridex). Za letální dávku u lidí je považováno požití 100-150ml roztoku. Po perorálním požití dochází k rychlému vstřebávání. Odbourávání probíhá převážně v játrech alkoholdehydrogenázou na glykoaldehyd, který je dále metabolizován na kyselinu glykolovou a šťavelovou. V klinickém obrazu dominuje akutní selhání ledvin, které je podmíněno akutní tubulární nekrózou. Nezastupitelnou úlohu v diagnostice otravy má toxikologické vyšetření se stanovením hladiny ethylenglykolu v krvi a moči s prognostickou výpovědní hodnotou, a také z hlediska diferenciálně diagnostických. Mezi terapeutická opatření se řadí výplach žaludku do 1 hodiny po požití a podání aktivního uhlí. Za kauzální léčbu je považováno podání ethanolu a fomepizolu, které se vážou na alkoholdehydrogenázu a tím zabrání přeměně ethylenglykolu na jeho toxické metabolity spolu se zahájením časné hemodialýzy i při dosud intaktních renálních funkcích. V České republice však není fomepizol v současné době dostupný, a proto jediným antidotem zůstává ethanol. Součástí terapie je korekce metabolické acidózy bikarbonátem, intravenózní aplikace thiaminu a pyridoxinu. U terapie takto závažného stavu je neodmyslitelnou součástí i ošetřovatelská péče poskytovaná sestrami. Sestra plní svou funkci při zajištování dýchacích cest, napojování na umělou plicní ventilaci, při monitoraci fyziologických funkcí, asistuje při zavádění invazivních vstupů, provádí odběry, hygienu, zajišťuje prevenci dekubitů apod. Cílem usilovného snažení při zpracovávání tohoto tématu bylo na základě zjištěných informací a prostudovaných materiálů vytvořit aktuální přehled znalostí o problematice intoxikace ethylenglykolem a následné péči o tyto pacienty. Tato diplomová práce s názvem Postoj a možnosti sester při péči o pacienty s intoxikací ethylenglykolem byla zpracována na čistě teoretickém podkladě českých a zahraničních informačních zdrojů. K získání povědomí o současném stavu vědění, které je zachyceno na následujících stránkách, bylo zapotřebí prostudovat mnoho odborných a vědeckých publikací, jak knih, tak i časopisů a internetových stránek registrovaných odborných společností. Snahou podrobného načtení velkého objemu dat bylo podat relevantní výpovědi o zjištěných faktech. Získané vědomosti jsou podrobně rozpracovány do jednotlivých oddílů. Nejprve se zaměřujeme v širším pohledu na intoxikaci, eliminaci a první pomoc v přednemocniční fázi. Bez těchto základních poznatků by výpověďní hodnota celé práce nebyla kompletní. Z této části postupně přecházíme na samotnou intoxikaci ethylenglykolem, její léčbu až k práci sestry a vybraným ošetřovatelským úkonům. Tyto oblasti obsahují jednotlivá doporučení týkající se novinek a aktualit otrav ethylenglykolem. Práce je zakončena v podobě zdokumentovaných kazuistik. Pokud by si byť jen jedno oddělení odneslo některá doporučení z této práce a přispělo by tím ke zlepšení komplexní péče o pacienty intoxikované ethylenglykolem, práce by splnila svůj účel.
|
|
Ošetřovatelská péče o intoxikované pacienty
SZTARSICHOVÁ, Barbora
Tato bakalářská práce se zabývá problematikou ošetřovatelské péče o intoxikované pacienty. V současné době neustále přibývá množství toxických látek a s tím je spojen zvýšený počet hospitalizovaných pacientů s diagnózou intoxikace. Práce sestry s intoxikovanými pacienty se tedy neobejde bez kvalitních znalostí o této problematice stejně tak jako znalostí o poskytování komplexní ošetřovatelské péče. V teoretické části této bakalářské práce jsme se věnovali všeobecnému popisu a rozdělení intoxikací podle cest vstupu do organismu, zmínili jsme se o historii toxikologie, rozdělení intoxikací podle příčin a lékových intoxikací. Dále jsme se věnovali toxikologickému informačnímu středisku, diagnostice intoxikací, příznakům některých intoxikací, léčebným a eliminačním metodám, specifickým antidotům, ošetřovatelské péči a komunikaci s intoxikovaným pacientem. Pro tuto bakalářskou práci jsme si stanovili dva cíle. Prvním cílem bylo zjistit, jaké jsou problémové oblasti v ošetřovatelské péči o intoxikovaného pacienta z pohledu sestry. Cílem druhým bylo zjistit, jaká jsou specifika ošetřovatelské péče o intoxikované pacienty. Pro tuto práci byly stanoveny tři výzkumné otázky. První otázka je, jaké jsou problémové oblasti v ošetřovatelské péči o intoxikovaného pacienta z pohledu sestry. Druhá otázka se týká zjištění, jaká je role sestry v péči o intoxikovaného pacienta. Poslední výzkumná otázka zjišťuje specifika ošetřovatelské péče u intoxikovaných pacientů. Ke zpracování empirické části této bakalářské práce bylo využito kvalitativního výzkumu, který byl realizován pomocí polostrukturovaného rozhovoru s dotazovanými respondenty. Výzkumný vzorek, respondenty, tvořilo devět sester pracujících na interním oddělení, jednotce intenzivní péče interního oddělení a ARO oddělení Nemocnice České Budějovice a. s. Data získaná pomocí rozhovorů jsme následně analyzovali a zpracovali do třech kategorií. První kategorií jsou problémové oblasti v ošetřovatelské péči o intoxikovaného pacienta, druhou kategorií jsou role sestry v péči o intoxikované pacienty a poslední kategorii tvoří specifika ošetřovatelské péče o intoxikovaného pacienta. Provedeným výzkumem jsme si odpověděli na předem připravené výzkumné otázky. Sestry jako problémovou oblast v péči o intoxikovaného pacienty vidí hlavně častou pacientovu nespolupráci a agresivitu, dále také uvedly problém v oblasti komunikace s intoxikovaným pacientem. Na druhou otázku, která se týkala rolí sestry v ošetřovatelské péči o intoxikovaného pacienta, respondenti uvedli, že základní rolí je plnění pokynů lékaře, odběr materiálu k toxikologickému vyšetření a edukace pacienta. Specifika ošetřovatelské péče o intoxikované pacienty tvoří zabezpečení pacienta proti dalšímu ublížení a intoxikaci, zamezení dalšího vstřebávání toxické látky do organismu a eliminace toxických látek z organismu pacienta. Z výsledků práce vyplývá, že ošetřovatelská péče o intoxikované pacienty je pro většinu sester psychicky náročná a to hlavně z důvodů spojených s nespoluprací a agresivitou pacientů.
|
|
Intoxikace metanolem
PÍCHA, Pavel
Tato bakalářská práce se zabývá tématem metanolové intoxikace. Tato problematika je v povědomí lidstva již několik let. Nicméně do popředí zájmu lidí a hlavně médií se dostala zejména nedávno, v roce 2012, kdy začala probíhat nechvalně známá metanolová kauza. Metanol je velice nebezpečný pro člověka, zejména kvůli jeho vlastnostem a toxicitě. Toxické jsou zejména jeho metabolity- kyselina mravenčí a formaldehyd. Lidskými smysly je metanol takřka nerozpoznatelný od etanolu, který je součástí tolik oblíbených alkoholických nápojů. Při metanolové intoxikaci jsou zasaženy zejména bazální ganglia a oční nerv. Mezi klinické příznaky metanolové intoxikace patří ebrieta, gastrointestinální potíže jako jsou: bolesti břicha a průjem. Dále se přidávají poruchy vidění, kvantitativní poruchy vědomí, křeče a acidóza. Závažnost otravy závisí zejména na množství požitého metanolu. Minimální toxická dávka je 0,1 mg na 1 kg tělesné hmotnosti. Jako první pomoc je nejúčinnější podat pacientovi etanol. Mezi nejdůležitější kroky nemocniční léčby patří podávání antidot etanolu nebo fomepizolu a hemodialýza. Cílem práce bylo zmapovat znalosti zdravotnických záchranářů v péči o pacienta s podezřením na intoxikaci metanolem. Kvalitativní výzkum probíhal formou polořízených rozhovorů se zdravotnickými záchranáři ze Zdravotnické záchranné sužby Jihočeského kraje. Výzkumný soubor tvořilo 10 respondentů různého pohlaví, věku a délky praxe. Respondenti výzkumného souboru byli vybráni náhodně. Respondentům bylo položeno celkem 18 otázek, které měly zjistit, zda zdravotničtí záchranáři mají dostatek potřebných informací o intoxikaci a o péči o pacienta s podezřením na metanolovou intoxikaci. Výsledky otázek jsou prezentovány v tabulkách z důvodu lepší přehlednosti. V rozhovorech se ukázalo, že zkušenost s metanolovou intoxikací má jen malá část výzkumného souboru. Dále se ukázalo, že respondenti mají základní poznatky o metanolové intoxikaci a dokázali by poskytnout správnou první pomoc a pečovat o pacienta, v neodkladné přednemocniční péči, s podezřením na metanolovou intoxikaci. Další podrobnosti týkající se výzkumu jsou rozepsány v diskuzi. Cíl práce byl splněn. Na otázku: Mají zdravotničtí záchranáři dostatek nových znalostí v péči o pacienta s podezřením na intoxikaci metanolem, se nám povedlo odpovědět kladně. Zdravotničtí záchranáři, pracovníci Zdravotnické záchranné služby Jihočeského kraje, mají dostatek nových znalostí v péči o pacienta intoxikovaného metanolem. Zdravotnickým záchranářům však chyběly znalosti o přesných toxických dávkách metanolu a o přesném dávkování etanolu jako antidota. Většina zdravotnických záchranářů také neznala následný přesný nemocniční postup léčby a nový typ antidota. Na základě zmapovaných výsledků z praktické části bakalářské práce byl vypracován pomocný leták o metanolové intoxikaci pro zdravotnické záchranáře. Intoxikace metanolem není tak častou otravou, nicméně je velice nebezpečná a je nesnadné jí diagnostikovat přímo na místě. Při jejím výskytu je vhodné znát první pomoc a způsob, jak se o pacienta s podezřením na intoxikaci metanolem postarat. Lidé by se měli poučit od případů popsaných z médií a přestat kupovat alkoholické výrobky od neznámých výrobců. Byla by to prevence před dalším neštěstím. Vždyť zdraví máme jen jedno.
|
|
Ošetřovatelská péče o pacienta pod vlivem alkoholu
TOMAŠÁKOVÁ, Zuzana
Abstrakt- Ošetřovatelská péče o pacienta pod vlivem alkoholu Tato bakalářská práce se zabývá problematikou ošetřovatelské péče o pacienty pod vlivem alkoholu. "Alkohol je nejrozšířenější, nejčastěji užívanou a v našem sociokulturním prostředí značně akceptovanou psychoaktivní látkou" (Fišer S., J. Škoda, 2009, s. 99). V dnešní uspěchané době, která je velmi hektická a má velký dopad na psychickou i ekonomickou stránku života mnoho, lidí ve stresové situaci sáhne po alkoholu jako berličce, která má zmírnit veškeré dopady této doby. Málokdo z nich si však uvědomuje, že alkohol žádný z těchto problémů neřeší a prohlubují se pouze jejich problémy ať už v rodině, nebo i v zaměstnání. Spoustu lidí si pitím alkoholu způsobuje zdravotní problémy, a tak se dostávají do zdravotnických zařízení, kde jim je poskytována pomoc. V nejhorších případech se může stát, že končí na ulici a stávají se z nich bezdomovci. Často v zimních měsících, bývají přivezeni záchrannou službou do nemocnice. Po vyšetření, jsou buď hospitalizovaní, nebo pokud není, zjištěno závažné poranění bývají často odesláni na Protialkoholní záchytnou stanici. Samozřejmě se toto dotýká i jiných lidí, kteří jsou pod vlivem alkoholu a ne jenom bezdomovců. Ošetřovatelská péče o tyto pacienty se potýká se spoustou problémů, ať už je to komunikace, nebo jejich agresivita. V teoretické části jsme se zabývali pojmem alkohol jeho historií, dále pak jeho vlivem na organismus, historií alkoholu, problematikou mladistvých a alkoholu, vyšetřením hladiny alkoholu v dechu a v krvi, vzniku a rozvoji závislosti a její následky. Dopadem alkoholu na sociální prostředí jedince, komunikací, agresivitou, vztahem sestra pacient, profesionální deformací a syndromem vyhoření. Ke splnění plánu byly vytvořeny dva cíle. Cíl 1: Zmapovat přístup sester k pacientům, kteří jsou pod vlivem alkoholu. Cíl 2 : Zjistit s jakou problematikou se sestry setkávají při péči o pacienty, kteří jsou pod vlivem alkoholu. Vytvořili jsme dvě výzkumné otázky. Výzkumná otázka č. 1: Jaká jsou specifika ošetřovatelské péče o pacienta ovlivněným alkoholem. Výzkumná otázka č. 2: Jaký je přístup sester k pacientům, kteří jsou pod vlivem alkoholu. Praktická část této bakalářské práce obsahuje výsledky kvalitativního výzkumu, kterého základem je hloubkový polostrukturovaný rozhovor, který byl veden se sestrami z Nemocnice České Budějovice a.s. Bylo osloveno dvanáct sester, kde podmínkou byla práce na oddělení, kde se sestry nejčastěji setkávají s pacienty pod vlivem alkoholu. Byla to traumatologická ambulance, a intenzivní péče, interní intenzivní péče. Následně metodou otevřeného kódování bylo každé ze sester přiděleno číslo od jedné do dvanácti. Řádky obsahující odpovědi sester, byly očíslovány, aby se mohlo na ně odkazovat. Metodou " papír a tužka"byly zvýrazněny důležité informace v textu a následně byla použita technika "vyložení karet" při které byly získané informace rozděleny do pěti kategorií, které byly dále rozděleny do podkategorií. Výzkumným šetřením byly zodpovězeny obě výzkumné otázky. Sestry uváděly, že specifika práce s pacienty pod vlivem alkoholu shledávají v obtížné komunikaci s pacienty, kde musí komunikovat velmi obezřetně, v klidu, většinou sdělují pacientům pouze nejdůležitější informace, také agresivita u nich bývá pravidlem. Spolupráce s policií se také stává nedílnou součástí ošetřovatelské péče o pacienty pod vlivem alkoholu, protože jde hlavně o bezpečnost ošetřovatelského personálu. Sestry se snaží přistupovat k těmto pacientům profesionálně bez předsudků, ale ne vždy je to možné, musí si vyslechnout spoustu vulgárních slov, kterými tito pacienti nešetří, neváží si práce sester a tím také devalvují toto povolání.
|
|
Předlékařská první pomoc u dětí s otravou
ROUSKOVÁ, Žaneta
Tématem bakalářské práce je Předlékařská první pomoc u dětí s otravou. Cílem bakalářské práce bylo zmapovat úroveň znalostí pracovníků Zdravotnické záchranné služby Jihočeského kraje a Kraje Vysočina v předlékařské první pomoci u dětí s otravou a současně zjistit, jakým způsobem se tito pracovníci Zdravotnický záchranných služeb vzdělávají v problematice pediatrie nad rámec kreditního systému. V teoretické části práce popisuji povinnost vzdělávání zdravotnického záchranáře a jeho kompetence ve vztahu k první pomoci. Současně popisuje rozdělení dětského věku a fyziologii jednotlivých věkových skupin, první pomoc základní, rozšířenou, technickou a personální. Dále kapitoly obsahují časté intoxikace v dětském věku, jejich příznaky, léčbu a specifika. V bakalářské práci byla výzkumná část vedena kvantitativní metodou. Pro sběr dat byl rozdán anonymní dotazník. Dotazníky byly rozdány zdravotnickým záchranářů a všeobecným sestrám v Jihočeském kraji a Kraji Vysočina. Na počátku bakalářské práce byly stanoveny dvě hypotézy. První hypotéza zní, že pracovníci Zdravotnické záchranné služby Jihočeského kraje mají stejné znalosti v předlékařské první pomoci u dětí s otravou jako pracovníci Zdravotnické záchranné služby Kraje Vysočina. Hypotéza druhá zní, že pracovníci Zdravotnické záchranné služby se v Jihočeském kraji a Kraji Vysočina v oblasti pediatrie nad rámec kreditního systému nevzdělávají. Hypotéza první byla vyvrácena. Znalosti respondentů v oblasti intoxikací v pediatrii byly zkoumány formou testových otázek. Úspěšnost respondentů z Jihočeského kraje v testových otázkách činila 87% a úspěšnost Kraje Vysočina odpovídá hodnotě 85%. Druhá hypotéza byla potvrzena. 20% respondentů tvrdí, že se vzdělává nad rámec kreditního systému v oblasti pediatrie a 80% respondentů odpovědělo, že se nevzdělává. Bakalářská práce může být přínosná studentům oborů a také odborným zdravotnickým pracovníkům pro ucelení informací z oblasti intoxikací u dětí. Doporučením pro pracovníky zdravotnických záchranných služeb i pro budoucí absolventy zdravotnických oborů je celoživotně se vzdělávat, prohlubovat a doplňovat své vědomosti.
|