|
Kazuistika fyzioterapeutické péče o pacientku po cévní mozkové příhodě s pravostrannou hemiparézou
Wagenknecht, Štěpán ; Novotná, Irena (vedoucí práce) ; Voráčová, Helena (oponent)
Název: Kazuistika fyzioterapeutické péče o pacientku po cévní mozkové příhodě s pravostrannou hemiparézou. Cíle: Hlavním cílem této bakalářské práce bylo získání teoretických poznatků o cévní mozkové příhodě a zpracování kazuistiky pacientky po ischemické cévní mozkové příhodě s pravostrannou hemiparézou. Souhrn: Tato bakalářská práce se zabývá cévní mozkovou příhodou. Práce se skládá ze dvou částí. V obecné části je popsána definice cévní mozkové příhody, anatomie cévního zásobení mozku, epidemiologie, klasifikace a rizikové faktory pro vznik CMP. Následující kapitoly se věnují přímo ischemické cévní mozkové příhodě, její patofyziologii, klinickým příznakům a léčbě. Závěr této části je věnován komplexní rehabilitační péči o pacienta po CMP včetně popisu vhodných fyzioterapeutických metod. Ve speciální části je zpracována kazuistika fyzioterapeutické péče o pacientku po CMP s pravostrannou hemiparézou. Tato část obsahuje kompletní kineziologický rozbor, průběh terapií a závěrečné zhodnocení. Podklady pro zpracování speciální části byly získány v období od 15.1. do 5.2. 2016 v rámci praxe ve Vršovické zdravotní, a.s. Klíčová slova: Cévní mozková příhoda, ischemická cévní mozková příhoda, levostranná hemiparéza, fyzioterapeutické postupy a metody.
|
| |
|
Kazuistika fyzioterapeutické péče o pacienta po ischemické cévní mozkové příhodě
Nechvátalová, Vendula ; Novotná, Irena (vedoucí práce) ; Křížková, Štěpánka (oponent)
KAZUISTIKA FYZIOTERAPEUTICKÉ PÉČE O PACIENTA PO CÉVNÍ MOZKOVÉ PŘÍHODĚ Cíle: Teoretické zpracování diagnózy status post cévní mozkové příhodě a vypracování postupu fyzioterapeutické péče o pacienta s touto diagnózou formou kazuistiky. Metody: Tato bakalářská práce vznikla za souhlasu pacienta v rámci konání souvislé odborné praxe v Oblastní nemocnici Kladno na rehabilitačním oddělení od 6. 1. 2014 do 31. 1. 2014. Práce je rozdělena na dvě hlavní části - část obecnou a část speciální. V obecné části jsou zpracovány teoretická východiska pro diagnózu status post cévní mozkové příhodě. Tato část obsahuje kromě základní charakteristiky onemocnění ještě etiopatogenezi, incidenci, diagnostiku, léčbu a typy fyzioterapeutických postupů, vztahujících se k cévní mozkové příhodě. Speciální část obsahuje kazuistiku pacientky po prodělané ischemické cévní mozkové příhodě, návrh a průběh terapie a také zhodnocení efektu terapie. Výsledky: U pacientky došlo během terapie ke zlepšení zvládání běžných denních činností, zlepšení pohybu a koordinace v prostoru, dále ke zvýšení svalové síly a celkově ke zvýšení fyzické kondice. Klíčová slova: Ischemická cévní mozková příhoda, rehabilitace po cévní mozkové příhodě, hemiparéza, spasticita, fyzioterapie.
|
|
Kazuistika fyzioterapeutické péče o pacienta s diagnózou cévní mozková příhoda a totální endoprotéza kyčelního kloubu
Čechová, Alena ; Pavlů, Dagmar (vedoucí práce) ; Hankovcová, Eva (oponent)
Název práce: Kazuistika fyzioterapeutické péče o pacienta s diagnózou Cévní mozková příhoda a totální endoprotéza kyčelního kloubu. Cíle: Cílem této práce bakalářské práce je teoretické zpracování diagnózy cévní mozková příhoda a totální endoprotéza kyčelního kloubu a vypracování postupu fyzioterapeutické péče o pacienta s těmito diagnózami formou kazuistiky. Metody: V této bakalářské práci je zpracována problematika cévní mozkové příhody a následné implantaci TEP kyčelního kloubu pro frakturu krčku femuru. Práce je rozdělena na dvě části - obecnou a speciální. V obecné části se zabývám jednotlivými diagnózami v souvislosti s onemocněním pacienta. Popisuji etiopatogenezi cévní mozkové příhody, podrobněji popisuji ischémii v karotickém povodí a věnuji se rehabilitaci v chronické fázi CMP. Dále se zabývám anatomii a kineziologii kyčelního kloubu, zlomeninám krčku kosti stehenní a následné rehabilitaci po operačním řešení. Nakonec se věnuji spojitosti těchto dvou diagnóz, a to zlomenině krčku femuru jako jedné z běžných komplikací CMP. Speciální část obsahuje kazuistiku pacienta s diagnózou iCMP a TEP. Je zde podrobně popsána fyzioterapeutická péče, včetně vstupního a výstupního vyšetření, krátkodobého a dlouhodobého plánu a zhodnocení efektu terapie. Kazuistika byla zpracována během mé souvislé...
|
|
Physiotherapy Case-Study: Rehabilitation of a patient after Ischemic Cerebrovascular Accident
Cattozzo, Giammaria ; Malá, Jitka (vedoucí práce) ; Vomáčková, Helena (oponent)
Giammaria Cattozzo ABSTRACT Cílem této diplomové práce je představit případovou studii pacienta během rehabilitace z ischemické cerebrovaskulární příhody (iCVA) v akutním a subakutním stavu. Tento dokument je rozdělen na dvě části: teoretickou a praktickou. První představuje úvod do iCVA, její patofyziologie, incidence, hlavních příčin, so-matických účinků a fyzioterapeutické léčby. Posledně jmenované, kineziologické vyšetření pacienta (počáteční a konečné) a denní postupy prováděné během rehabilitačního období. Na závěr je představeno srovnání mezi počátečním a nezvratným kineziologickým vyšetřením s cílem zdůraznit příznivé účinky léčby. Strukturou, kde k praktické realizaci případové studie došlo, je Rehabili-tační nemocnice Beroun. Období umístění probíhalo od 18. ledna do 12. února 2021. Klíčová slova: ischemická cerebrovaskulární příhoda, iCVA, ischemická cévní mozková příhoda, případová studie, spasticita, fyzioterapie.
|
|
Kazuistika fyzioterapeutické péče o pacientku po CMP s levostrannou hemiparézou
Kholová, Štěpánka ; Opatrná Novotná, Irena (vedoucí práce) ; Biskup, Šimon (oponent)
Název práce: Kazuistika fyzioterapeutické péče o pacientku po CMP s levostrannou hemiparézou. Cíle: Cílem této bakalářské práce bylo teoretické zpracování diagnózy pacientky a praktické zpracování kazuistiky fyzioterapeutické péče o pacientku po CMP s levostrannou hemiparézou. Metody: Bakalářská práce je rozdělena na část obecnou a na část speciální. Obecná část je teoretická a věnuje se charakteristice a epidemiologii cévní mozkové příhody, anatomii cévního zásobení mozku, fyziologii mozkového prokrvení, etiopatogenezi, prognózu a rozdělení cévních mozkových příhod. Následující kapitoly obecné části jsou zaměřeny na ischemickou cévní mozkovou příhodu, její klasifikaci, klinický obraz, diagnostiku a léčbu akutního stádia. Další kapitoly jsou věnované hodnocení pacientů po CMP, fyzikální terapii, rehabilitaci po CMP a užívaným fyzioterapeutickým metodám a postupům. Ve speciální části je zpracována metodika práce a kazuistika fyzioterapeutické péče o pacienta po CMP s levostrannou hemiparézou. Kazuistika obsahuje anamnézu, vstupní kineziologický rozbor, průběh jednotlivých terapií, kontrolní vyšetření, výstupní kineziologický rozbor a zhodnocení efektu terapie. Výsledky: Zvolenou terapií došlo ke zlepšení soběstačnosti, stability při vertikalizaci, ve stoji i při chůzi, zlepšení stereotypu chůze a...
|
|
Kazuistika fyzioterapeutické péče o pacienta po ischemické CMP s pravostrannou hemiparézou
Medová, Marie ; Opatrná Novotná, Irena (vedoucí práce) ; Slezáková, Petra (oponent)
Název: Kazuistika fyzioterapeutické péče o pacienta po ischemické CMP s pravostrannou hemiparézou Cíle: Cílem bakalářské práce je zpracování teoretické části zabývající se cévní mozkovou příhodou a praktické části zahrnující kazuistiku pacienta po ischemické CMP s pravostrannou hemiparézou. Souhrn: Bakalářská práce je rozdělena na teoretickou část, pojednávající o ischemické cévní mozkové příhodě, a speciální část, která obsahuje metodiku práce a kazuistiku pacienta s touto diagnózou. V teoretické části jsem se zabývala charakteristikou iCMP, jejími příčinami, rizikovými faktory, projevy, následky a léčbou. Kazuistika pacienta zahrnuje vstupní vyšetření pacienta, 8 terapeutických jednotek a závěrečné výstupní vyšetření včetně celkového závěrečného zhodnocení. Klíčová slova: CMP, cévní mozková příhoda, ischemická cévní mozková příhoda, ischemická cévní mozková příhoda s pravostrannou hemiparézou, rehabilitace po ischemické cévní mozkové příhodě
|
|
Ovlivnitelné rizikové faktory a cévní mozková příhoda ischemického typu
BERKOVÁ, Simona
Bakalářská práce se zabývá ovlivnitelnými rizikovými faktory a cévní mozkovou příhodou ischemického typu. Cílem práce bylo porovnat znalostní potenciál o ovlivnitelných rizikových faktorech u pacientů s vysokým rizikem ke vzniku cévní mozkové příhody a u pacientů, kteří se léčí po prodělané cévní mozkové příhodě ischemického typu. K naplnění cíle nám pomohla následující výzkumná otázka. Liší se znalosti o ovlivnitelných rizikových faktorech ve vybraných skupinách respondentů? K realizaci výzkumného šetření jsme zvolili kvalitativní přístup pomocí polostrukturovaného rozhovoru. Podklad pro vedení rozhovoru (Příloha 1) se skládal z devíti otázek. Ty byly v některých případech obohaceny o otázky doplňující První čtyři otázky se zabývaly cévní mozkovou příhodou, na které navazovali otázky ohledně životního stylu. Data získaná výzkumným šetřením byla následně zpracována metodou otevřeného kódování s využitím techniky ,,tužka a papír". Výzkumný soubor tvořilo 10 dotazovaných, kdy 5 dotazovaných spadalo do skupiny s vysokým rizikem cévní mozkové příhody a zbylých 5 dotazujících. bylo po již prodělané cévní mozkové příhodě ischemického typu. Výsledky práce byly pro větší přehlednost rozčleněny do jednotlivých tematicky zaměřených kategorií a podkategorií. Výpovědi oslovených respondentů kvalitativního výzkumného šetření naznačili, že pacienti s vysokým rizikem CMP se orientují méně, než pacienti léčení po CMP. U všech pacientů probíhá je dispenzarizace lékařem. Je zřejmé, že tyto výsledky mohou poukazovat na nízkou úroveň primární prevence především informovanost o této nemoci a nízkou úroveň zdravotní gramotnosti celkově.
|
|
Experimentální modely ischemického poškození mozku
Alexová, Daniela ; Valeš, Karel (vedoucí práce) ; Alterová, Kateřina (oponent)
Název práce: Experimentální modely ischemického poškození mozku Autor: Daniela Alexová Katedra: Katedra fyziologie Školitel: RNDr. Karel Valeš, Ph.D. Abstrakt: Tato bakalářská práce se zabývá tématem experimentálních modelů ischemického poškození mozku, které souvisí s jednou z nejčastějších forem poškození mozku člověka, a to ischemickým insultem. Tento druh poranění mozku je úzce spojen s pozdějšími vážnými neurologickými deficity. Z tohoto důvodu je pro základní i aplikovaný výzkum zcela esenciální studium experimentálních modelů ischemického poškození mozku. První dvě části bakalářské práce jsou věnovány stručnému popisu cévní mozkové příhody u člověka z hlediska druhů, četnosti výskytu, rizikových faktorů a molekulárních mechanismů poranění mozku. Další část práce pojednává o výzvách spojených s experimentálním modelováním ischemického poškození mozku a uvádí specifika velkých a malých laboratorních zvířat. Těžištěm práce je popis vybraných 11 nejpoužívanějších modelů. Vybrané modely byly rozděleny na fokální a globální a v každé této skupině byly dále charakterizovány z hlediska procedurálního provedení, mortality zvířat či úspěšnosti tvorby lézí. V práci jsou taktéž popsány klíčové modifikace modelů zaváděné v průběhu let z důvodu zvýšení reprodukovatelnosti vznikajícího zranění. V závěru práce je...
|
|
Profil mírné kognitivní poruchy u pacientů po ischemické cévní mozkové příhodě.
Jaremová, Vladěna ; Kulišťák, Petr (vedoucí práce) ; Hrachovinová, Tamara (oponent)
Cílem práce bylo popsat profil mírné kognitivní poruchy (MCI) u pacientů po ischemické cévní mozkové příhodě (iCMP). V teoretické části byla popsána iCMP, dále byl představen koncept MCI a nakonec byla pozornost věnována neuropsychologickým nástrojům měření. V rámci empirického výzkumu bylo vyšetřeno 64 pacientů v rozmezí 3-6 měsíců po prodělání první iCMP a 30 zdravých jedinců bez neurologického onemocnění. Rozdíly v úrovni kognice byly zkoumány pomocí neuropsychologických testů v pěti kognitivních doménách: paměti, pozornosti, exekutivních funkcí, zrakově-prostorových schopností a symbolických funkcí. Bylo zjištěno, že u pacientů po iCMP jsou všechny kognitivní domény narušeny v podobné míře. Narušení se přitom pohybovala přibližně v rozmezí od 1,5 až 2 směrodatných odchylek pod průměrem kontrolní skupiny - jednalo se tedy o narušení poměrně závažná. Výsledky ukázaly, že pravostranné poškození od levostranného odlišuje především nepoměr mezi doménami zrakově-prostorových a jazykových schopností. Klíčovým výstupem výzkumného projektu bylo zjištění, které testy jsou pro vyšetření pacientů s MCI po iCMP nejužitečnější. Je zapotřebí, aby byly k dispozici citlivé kvalitní nástroje měření, které nejen odhalí i mírné kognitivní změny u pacientů po iCMP, ale také mohou být nápomocny při vytváření...
|