|
Mezinárodní dohody o ochraně investic a právo Evropské unie
Fecák, Tomáš ; Šturma, Pavel (vedoucí práce) ; Balaš, Vladimír (oponent) ; Švarc, Zbyněk (oponent)
Vztah mezinárodních dohod o ochraně investic a práva EU si v posledních letech vysloužil zvýšenou pozornost. Tato práce si klade za cíl podat podrobný rozbor různých aspektů tohoto komplikovaného vztahu, a to v následujících krocích. Po krátkém úvodu do problematiky (kapitola I.) je v kapitole II. podán stručný přehled typické úpravy mezinárodních dohod o ochraně investic a o něco podrobnější rozbor úpravy investic v právu EU, a to pro účely následného srovnání těchto úprav. Kapitola III. je věnována investičním dohodám uzavíraným Unií, a to především otázkám pravomoci Unie v oblasti zahraničních investic, odpovědnosti za porušení unijních investičních dohod, jakož i obsahové stránce nové politiky EU v oblasti zahraničních investic. Kapitola IV. se zabývá právním statusem existujících dohod o ochraně investic uzavřených mezi členskými státy a třetími zeměmi. Kapitola V. analyzuje různé otázky spojené s dohodami o ochraně investic uzavřenými mezi členskými státy EU navzájem (tzv. intra-unijními dohodami).
|
|
Mezinárodní právo soukromé ve srovnávacím pohledu (srovnání vybraného úseku v českém právu a právu zvoleného státu): Mezinárodní právo společností v České republice a ve Spolkové republice Německo
Lindauerová, Natálie ; Pauknerová, Monika (vedoucí práce) ; Brodec, Jan (oponent)
Shrnutí: Mezinárodní právo soukromé ve srovnávacím pohledu (srovnání vybraného úseku v českém právu a právu zvoleného státu): Mezinárodní právo společností v České republice a ve Spolkové republice Německo Cílem této práce je seznámit čtenáře s právní úpravou společností v mezinárodním právu soukromém v České republice a ve Spolkové republice Německo. Práce především srovnává přístupy obou států ke způsobu určení osobního statutu společnosti a k postavení společností. Značná část práce je tedy věnována teorii sídla a teorii inkorporační Vzhledem k členství obou států v Evropské unii práce pojednává i o evropské právní úpravě obchodních společností a rozebírá i vývoj judikatury vztahující se k osobnímu statutu a přemisťování společností v rámci evropského prostoru. Práce se dělí do šesti kapitol. První kapitola obecně vymezuje pojem mezinárodního práva soukromého a mezinárodního práva společností. Druhá kapitola pojednává o osobním statutu společnosti a základních teoretických přístupech k jeho určování. Kapitola se především zabývá teorií sídla a teorií inkorporační. Třetí kapitola je věnována české právní úpravě společností v mezinárodním právu soukromém. Německou právní úpravu popisuje kapitola čtvrtá. V této kapitole je zmíněna i německá úprava mezinárodního práva soukromého obecně. Kapitola pátá...
|
|
Obchodní společnosti a jejich mobilita v evropském kontextu
Belloňová, Pavla ; Pauknerová, Monika (vedoucí práce) ; Brodec, Jan (oponent) ; Poláček, Bohumil (oponent)
Vzhledem k postupující ekonomické globalizaci dochází ke stále většímu otevírání trhů jednotlivých států, což obzvlášť platí v rámci Evropské unie, která si za cíl klade vytvoření dokonce jediného vnitřního trhu, kde budou zrušeny vnitřní hranice a odstraněny bariéry volnému pohybu zboží, osob, služeb a kapitálu. To má přirozeně vliv na chování ekonomických aktérů na trhu působících. Konkurence na trhu vzrůstá, je třeba být inovativní, aktivnější, hledat nové příležitosti k expanzi, a to nejen ve vlastním státě, ale i v zahraničí, což s sebou nese potřebu vstupovat do právních vztahů se zahraničními subjekty. Časem se může ukázat jako užitečné či dokonce nezbytné přemístit místo výkonu své podnikatelské činnosti. Tato potřeba se zdaleka již netýká pouze fyzických osob, ale také právnických osob jako jsou obchodní společnosti. Nicméně postavení společnosti v přeshraničních vztazích vykazuje oproti postavení fyzických osob určitá specifika. Společnost je umělým produktem práva, pouhou právní fikcí a její existence je mnohem úžeji provázána s určitým konkrétním právním řádem. Společnost má totiž právní subjektivitu právě z toho důvodu, že jí ji nějaký právní řád přiznává. Přístupy ke kolizněprávní úpravě společností a jejich případné mobilitě se v jednotlivých státech dosti liší - některé státy za...
|
|
Corporate Mobility in European Union Law
Ivanov, Vladimir ; Scheu, Harald Christian (vedoucí práce) ; Šmejkal, Václav (oponent)
1 Abstrakt: Mobilita obchodních společností v právu Evropské Unie 1. Úvod Oproti všeobecným očekáváním spjatými se sjednocením a liberalizací evropského vnitřního trhu, autonomie vůle při výběru korporátního práva v Evropské unii přicházelo pomalu a nejednotně. Po neúspěšném pokusu o prosazení Úmluvy o vzájemném uznávání společností a právnických osob v roce 19681 bylo upuštěno od vytvoření právního rámce založeného na sekundární evropské legislativě v oblasti práva obchodních společností a jejich přeshraniční mobility. V takové situaci Soudní dvůr Evropské unie (dále jen "SDEU" nebo "Soudní dvůr") jednal s atypickou pro něj zdrženlivostí a opatrností ve svém rozsudku Daily Mail, v němž byla britské společnosti odepřena možnost přestěhovat se do Nizozemska.2 Způsobené právní vakuum umožnilo členským státům zachovat svá vlastní pravidla mezinárodního práva soukromého v oblasti obchodního práva, a to včetně ustanovení omezující autonomii vůle při výběru rozhodného korporátního práva.3 Nedávná vysoce sledovaná rozhodnutí SDEU v kauzách VALE4 a Cartesio5 znova obrátila pozornost odborné, ale i širší veřejnosti na problematiku podnikové mobility v rámci Evropské unie. Vzhledem k tomu, že předchozí rozhodnutí Soudního dvora týkající se volného pohybu společností často byla kontroverzní a nejednotná z hlediska...
|
|
Společnosti v mezinárodním právu soukromém
Lörincová, Radka ; Pauknerová, Monika (vedoucí práce) ; Kučera, Zdeněk (oponent)
- Společnosti v mezinárodním právu soukromém Cílem této diplomové práce je představit a zhodnotit právní regulaci obchodních společností ve vztazích s mezinárodním prvkem, a to nejen z pohledu české právní úpravy ale i s ohledem na současný vývoj evropského práva v oblasti svobody usazování společností. Vlastní obsah práce je rozdělen do čtyř základních částí. V první části jsou stručně vymezeny základní pojmy vztahující se k tématu této práce, tedy společnost a mezinárodní právo soukromé. V druhé části je, zejména pro usnadnění dalšího výkladu, vysvětlen obsah pojmu osobní statut společnosti a tradiční teoretické přístupy k určování rozhodného práva, kterým se společnosti řídí, konkrétně inkorporační teorie a teorie sídla. Třetí část této práce je zaměřena na platnou českou právní úpravu společností ve vztazích s mezinárodním prvkem, zejména budou zkoumány východiska určování rozhodného práva a možnost přeshraničního přemístění sídla obsažena v obchodním zákoníku. V tomto směru je zhodnocena i připravovaná rekodifikace soukromého práva v ČR. Ve čtvrté, nejrozsáhlejší části této práce, je popsána a analyzována evropská právní úprava vztahující se ke svobodě usazování společností. Po vymezení samotného pojmu svobody usazování na základě ustanovení primárního práva, je značný prostor věnován vybraným...
|
|
Společnosti v mezinárodním právu soukromém se zaměřením na přemístění sídla obchodních společností v rámci Evropské unie
Čuboňová, Jitka ; Pauknerová, Monika (vedoucí práce) ; Brodec, Jan (oponent)
Tato diplomová práce si klade za cíl analyzovat současnou právní úpravu možnosti přemístění sídla obchodní společnosti v rámci Evropské unie a to jak z hlediska české legislativy, tak z pohledu evropského práva. Jak je již z názvu patrné, práce je zaměřena na území Evropské unie a problematika přemísťování sídla z, popřípadě do, nečlenského státu tak není v této práci podrobena bližšímu rozboru. Diplomová práce obsahuje čtyři kapitoly. V první kapitole je představena důležitá terminologie související s přemisťováním sídla společnosti. Nejprve je odlišen pojem osobní statut od státní příslušnosti společnosti. Následně je stručně nastíněn rozdíl mezi teorií inkorporace a skutečného sídla, stejně tak je načrtnut možný střet těchto dvou doktrín. Druhá kapitola pojednává o relevantní české legislativě v podobě, v jaké je v současné době v platnosti. Kapitola je rozdělena do třech podkapitol. První pak zahrnuje výklad jednotlivých důležitých ustanovení zákona o mezinárodním právu soukromém a procesním, druhá interpretuje podstatná ustanovení obchodního zákoníku a nakonec je zařazena analýza zákona o přeměnách obchodních společností a družstev, přičemž se soustřeďuje na nedávnou obsáhlou novelizaci tohoto předpisu. Skutečně pouze před několika dny byly po intenzivních diskuzích, trvajících téměř dvanáct...
|
|
Mobilita společností v rámci Evropské Unie ve světle judikatury Soudního dvora Evropské unie
Pikal, Daniel ; Scheu, Harald Christian (vedoucí práce) ; Šmejkal, Václav (oponent)
Účelem této diplomové práce je podat analýzu aktuální právní problematiky mobility společnosti v rámci Evropské unie. Hlavní záměr práce je analýza judikatury Soudního dvora Evropské unie. Ostatní části této práce předkládají základní přehled přeshraničních fúzí a supranacionálních forem společností, zvláště s ohledem na jejich možnost přemístit sídlo do jiného členského státu Evropské unie bez nutnosti zrušení s likvidací. Jak je patrno z názvu práce, tato diplomová práce se zabývá tématem pouze z perspektivy práva EU a nebude pojednáno o problematice mobility s nečlenskými státy. První kapitola podává stručnou definici základních právních konceptů, které jsou stěžejní pro tuto práci. Zejména se jedná o vysvětlení pojmu svobody usazování v kontextu vnitřního trhu EU a problematiky teorie reálného sídla a teorie inkorporace a jejich případný konflikt. Druhá kapitola, která tvoří těžiště této práce a je nejrozsáhlejší, se zabývá rozborem relevantní judikatury Soudního dvora Evropské unie, které se vztahuje k problematice svobody usazování. Tato kapitola je rozdělena na dvě podkapitoly a detailně rozebírá pět zásadních rozsudků Soudního dvora EU a také jednoho, dosud stále nerozhodnutého, případu, jež pravděpodobně dále ovlivní rozsah svobody usazování. První podkapitola analyzuje rozsudky, které se...
|
|
Přemístění sídla společnosti se zaměřením na přemístění sídla Evropské společnosti
Maršíčková, Linda ; Brodec, Jan (vedoucí práce) ; Dobiáš, Petr (oponent)
Cílem této diplomové práce je zhodnocení možnosti obchodních společností přemístit své sídlo, a to z několika úhlů pohledu. Je rozlišováno mezi situací společností vzhledem k přemístění skutečného sídla a oproti tomu sídla registrovaného. Otázka přemístění sídla je nejdříve rozebírána v obecné rovině a poté z perspektivy práva EU. Z důvodu stále ještě nedostatečně řešeného rozsahu svobody primárního usazování, především co se týče problematiky přemístění zapsaného sídla, se práce soustředí na evropskou společnost. Ta se dá označit jako zatím nejpokročilejší výsledek společného úsilí členských států o dosažení nadnárodní formy společnosti. Volba evropské společnosti není náhodná, neboť možnost volně přemisťovat své zapsané sídlo v rámci EU je jedním z jejích hlavních atributů. Analýza procesu přemístění sídla evropské společnosti, včetně zohlednění případných úskalí, by pak měla vyústit ve srovnání se současnými možnostmi "národních" společností. Co se týče struktury práce, je členěna na čtyři části a závěr. První část se zabývá otázkou společného trhu EU, zejména s ohledem na jednotlivé svobody pohybu. Větší prostor je pak vzhledem k tématu práce věnován primární a sekundární usazovací svobodě jako nedílné součásti volného pohybu osob. Další část pojednává o problematice osobního statutu...
|
|
Svoboda usazování v mezinárodním právu soukromém
Štaňko, Andrej ; Pauknerová, Monika (vedoucí práce) ; Brodec, Jan (oponent)
132 Abstrakt: Svoboda usazování v mezinárodním právu soukromém Obchodní společnosti jsou v určité fázi expanze nuceny vstoupit na mezinárodní trh. Pro přeshraniční podnikání lze využít jednu z několika možných forem. Může být např. založena organizační složka podniku nebo dceřiná společnost s vlastní korporátní identitou. Přeshraniční podnikání je umožněno hlavně díky svobodě usazování a svobodě pohybu. Rigorózní práce pojednává o úpravě obou svobod, jsou diskutovány dopady rozhodování Soudního dvora Evropské unie. Související inkorporační princip a princip sídla je popisován v komparativním náhledu. Popsáno je také uznávání subjektivity zahraničních podnikatelů v českém právu. České právo uznává i společnosti, které by nebylo možné v České republice založit. V tomto ohledu je pojednáno o trustech podle práva Guernsey. Judikatura Soudního dvora Evropské unie umožňuje a zintenzivňuje soutěž právních řádů členských států Evropské unie. Situace v EU je v rigorózní práci přirovnaná k USA a v tomto ohledu jsou v rigorózní práci popsané aspekty, které mohou ovlivnit výhodnost jednotlivých jurisdikcí pro zahraniční investory. V tomto ohledu jsou popsány rozdíly vnitřního uspořádání akciové společnosti podle práva New York a Delaware. S inspirací v pramenech amerických autorů, zabývajících se právem a ekonomií, je...
|
|
Přemístění sídla společnosti v rámci Evropské unie
Mišutová, Pavlína ; Pauknerová, Monika (vedoucí práce) ; Brodec, Jan (oponent)
RESUMÉ Předmětem této rigorózní práce jsou soudobé možnosti společností přemístit své sídlo mimo území státu, ve kterém byly založeny. Mezinárodní právo soukromé i národní úpravy práva společností zažívají v poslední době nebývalý rozvoj, který vyplývá především z judikatury Soudního dvora Evropské Unie. Zásadní otázkou je přemístění sídla společnosti ve spojitosti se svobodou usazování. Kromě obecné problematiky možností přemístění společností se tato práce zaměří především na vliv posledního rozsudku Soudního dvora Evropské Unie týkajícího se svobody usazování - Cartesio. V tomto případě se totiž SDEU zabýval otázkou, zda svoboda usazování zakotvená v evropském právu má natolik široký výklad, že zahrnuje právo společností přemístit své skutečné sídlo nebo zapsané i skutečné sídlo z jednoho členského státu do druhého. Klíčovou otázkou v tomto případě je, zda rozhodnutí ve věci Cartesio přispělo k vyšší mobilitě společností. Pro lepší pochopení problematiky mobility společností jsou v úvodu vysvětleny některé pojmy a doktríny, které jsou významné k usnadnění dalšího výkladu. První část proto popisuje osobní statut společnosti, teorie jeho určování a situace přemístění skutečného a zapsaného sídla v závislosti na jednotlivých teoriích a na tom, zda se jedná o pohyb z členského státu či do něj ("příchod" a...
|