|
Progresivní kovové materiály v současné technice a jejich aplikace
Drobílek, Jan
Tato bakalářská práce pojednává o vývoji konstrukčních materiálů, které jsou odvozeny převážně ze slitin železa s uhlíkem a dalších doprovodných prvků. Nejstarším materiálem je zde uvedena klasická prášková metalurgie. Na tuto technologii dnes přibližně navazuje výroba práškových ocelí, kde již chybí spékání. Jednotlivá minizrna, vzniklá atomizací, jsou svařeny při tváření a tepelném zpracování. Pozornost je věnována i dalším materiálům, jako jsou: kovová skla, vrstvené oceli, ocelové kompozity, kovové přísady do materiálů pro 3D technologie a kovové prášky pro laserové tepelné zpracování. Bakalářská práce představuje kompilaci poznatků pro materiálové inženýrství.
|
|
Aplikace aditivní technologie pro účely organických konstrukcí
Holan, Aleš
Diplomová práce se zaměřuje na aditivní technologii známou jako 3D tisk. Podává ucelený přehled o celé technologii včetně využívaných materiálů a dílčích technologiích výroby. Toto téma je rozšířeno o organické konstruování, jednotlivé metody bionických konstrukcí a celkové zhodnocení z hlediska funkčnosti i designu. Experimentální část zahrnuje proces navrhování a realizaci funkčního prototypu. V závěru autor hodnotí vybranou metodu konstrukce, samotnou realizaci a testování produktu.
|
|
Design nábytkového prvku s využitím technologie 3D tisku
Rišková, Terézia
Bakalářská práce se v teoretické části zabývá 3D tiskem jako celkem, historií aditivní technologie, základními typy dostupných technologií a materiálů. Pojednává také o využití 3D tisku v různých průmyslových oblastech. Praktická část se zabývá návrhem nábytkového prvku, věšáku na zeď, pomocí technologie 3D tisku. Návrh je diskutován od počátečních návrhů až po finální vizualizace a fyzický model 1:1.
|
|
Mechanická odezva při dynamickém zatěžování vrstev připravených technologií cold spray
Šprincl, Jan ; Válka, Libor (oponent) ; Řehořek, Lukáš (vedoucí práce)
Cold spray je relativně novodobá technologie spadající do kategorie aditivní. Jedná se o povlakovací metodu, která nezpůsobuje natavení vstupního materiálu. To přináší mnoho výhod, mezi které patří zejména minimalizace ovlivnění výchozí struktury, absence vzniku tepelně ovlivněné oblasti anebo nemožnost vzájemné kombinace různých druhů materiálů. Tato práce se zabývá zejména depozicí titanového prášku Ti6Al4V, spolu s dalšími pro doplnění nebo modifikaci nástřiku, zlepšení jeho efektivity a zvýšení mechanických vlastností. Pro vyhodnocení vlastností byly použity balistické zkoušky, test tříbodovým ohybem, indentační metody, optická analýza pomocí světelné i elektronové mikroskopie, rentgenová difrakce, diferenciální skenovací kalorimetrie a ovlivnění struktury tepelným zpracováním. Tepelným zpracováním došlo k vytvoření zcela nových fází struktury, které měly za následek značný nárůst tvrdosti povlaku spolu se snížením jeho porozity. Došlo ke vzniku vysoce tvrdých fází na bázi TiC a Ti5Si3 v houževnaté matrici tvořené různým poměrem Ni-Ti a přidružených prvků – V, Al, Si. Závěrem jsou pak popsány návrhy pro případný budoucí vývoj tohoto materiálu. Jsou položeny předpoklady pro konkrétní zlepšení v oblasti jednotlivých metod a postupů použitých v této práci s ohledem na velmi perspektivní výhled do budoucna tohoto materiálu a jeho případné implementaci v reálné balistické ochraně, typicky ve vojenském průmyslu.
|
|
Výroba prototypového odlitku hliníkového rotoru se zálitkem pomocí technologie přesného odlévání
Záviský, Matěj ; Jelínek, Radim (oponent) ; Krutiš, Vladimír (vedoucí práce)
Tato práce se zaměřuje na výrobu hliníkových odlitků s ocelovými zálitky pomocí hybridního přesného lití za použití aditivních technologií. Hlavním cílem je analyzovat možnosti výroby a kvalitu odlitku, s důrazem na problematiku praskání skořepiny při vypalování modelu za vysokých teplot. Práce se zabývá inovativními postupy v oblasti přesného lití a optimalizace procesů pro dosažení pevné metalurgické vazby mezi materiály. Využití bimetalických součástí lze použít pro dosažení optimálního výkonu konkrétní aplikace a strukturální integritu v různých odvětvích průmyslu. Ke zlepšení výsledné kvality odlitku také přispělo využití digitálních technologií a simulačních softwarů.
|
| |
|
Využití 3D technologií ve slévárenství
Straka, Pavel ; Krutiš, Vladimír (oponent) ; Pernica, Vítězslav (vedoucí práce)
Práce se zaměřuje na výrobu hliníkové náhrady poškozeného madla ke kufru. Na výrobu je využito postupu reverzního inženýrství, kdy se součást naskenuje pomocí 3D skeneru. Na základě údajů ze skenování je vytvořena modelová kopie součásti, která se pomocí 3D tiskárny vytiskne z materiálů PLA a PolyCast. Takto zhotovená madla jsou následně využita jako netrvalé modely pro výrobu odlitků pomocí technologie přesného lití, a to ze slitiny AlSi10Mg. Teoretická část pojednává o aditivních technologiích, které jsou nejčastěji používány na výrobu slévárenských modelů a forem. Dále jsou v práci popsány základní principy 3D skenování a vysvětlen pojem reverzní inženýrství.
|
|
Konstrukční návrh moderního těla reproduktoru s využitím nových technologií
Kůst, Martin ; Prokop, Aleš (oponent) ; Řehák, Kamil (vedoucí práce)
Tato diplomová práce se zabývá analýzou a konstrukční optimalizací skříně reproduktoru (ozvučnicí), vyráběnou aditivní technologií 3D tisku pískem (3D Sand Printing). Úvodní část je věnovaná teorii, jak v oblasti hluku, vibrací a způsobu jejich výpočtů, tak teorii reproduktorů a jejich soustav. Je provedena numerická i experimentální modální analýza, jejichž porovnáním jsou zjištěny mechanické vlastnosti nového materiálu, včetně materiálového tlumení. Na to navazuje experimentální a numerická harmonická analýza, s výstupem v podobě numerického modelu popisujícího chování struktury při jejím buzení. Data jsou porovnána s modální analýzou vnitřního akustického prostoru a jsou určeny kritické tvary a jejich frekvence. V závěru práce jsou navrženy konstrukční úpravy zvyšující tuhost ozvučnic, jejichž vliv je vyhodnocován na vytvořených numerických modelech.
|
|
Možnosti uplatnění aditivních technologií při přímé výrobě slévárenských forem
Herzán, Jiří ; Šlajs, Jan (oponent) ; Horáček, Milan (vedoucí práce)
Bakalářská práce pojednává o výrobě slévárenských forem za využití aditivních technologií. Nejprve jsou v práci uvedeny aditivní technologie, které jsou rozděleny podle organizace ASTM (American Society for Testing and Materials). Dále je uvedeno dělení aditivních technologií dle skupenství základního materiálu. Následně jsou popsány tři druhy technologií, kterými je možné zhotovit odlitek metodou rychlého protypování. Poslední kapitolou bakalářské práce je příklad reálné výroby prototypového odlitku ventilátoru ze slitiny hliníku AlSi9Cu3(Fe), který byl odlit do vytištěné slévárenské formy aditivní technologií „3D Sand Printing“ (3D tiskem písku). Na základě získaných dat byly zhodnoceny technické, časové a nákladové parametry výroby ventilátoru. Získané poznatky byly porovnány s technologií formování na tzv. volný model, která je alternativou výroby prototypu. Odlitek ventilátoru byl odlit ve firmě Armatmetal s.r.o. v Olomouci.
|
|
Návrh auxetických struktur pro 3D tisk
Sobol, Vítězslav ; Škaroupka, David (oponent) ; Červinek, Ondřej (vedoucí práce)
Chování, kdy se materiál při tahovém zatížení v jednom směru roztáhne i ve směru kolmém, se nazývá auxetické a je spojováno např. se zvýšenou odolností vůči průniku těles. Auxetické chování je zejména důsledkem typické geometrie vnitřní struktury, proto ho lze dosáhnout jedinečným uspořádáním prutů v mikro-prutové soustavě. Díky aditivním technologiím, jako je např. Selective Laser Melting (SLM), je možné takto komplexní geometrii vyrobit. Tato bakalářská práce se zabývá návrhem prostorové mikro-prutové struktury, která bude vykazovat auxetické chování a bude vyrobitelná metodou SLM. Na základě rozsáhlé rešerše týkající se tématu 2D i 3D auxetických struktur byl navržen nový typ auxetické struktury. Vyrobitelnost byla ověřena zhotovením několika vzorků v různých rozměrových konfiguracích. Auxetické chování a mechanické vlastnosti byly následně otestovány prostřednictvím pádového testu. Jeho vyhodnocením bylo možné určit vliv rozměrových parametrů na celkové chování struktury.
|