|
Do Borders Really Slash Trade?: A Meta-Analysis
Havránek, Tomáš ; Iršová, Zuzana
Existence hraničních bariér snižuje objem mezinárodního obchodu, ale většina odhadů tohoto efektu je až překvapivě veliká. V tomto článku ukazujeme, že nové metody pro odhady tohoto efektu představené během poslední dekády snižují implikovaný efekt hranic na 33% redukci mezinárodního obchodu. Efekt hranic se značně liší mezi regiony: je velký pro rozvíjející se země, ale relativně malý pro ekonomiky OECD. Pro tento výpočet jsme posbírali 1271 odhadů efektu hranic publikovaných v 61 studiích, rozčlenili jsme je podle 32 aspektů metodologie a použili bayesovské průměrování modelů k ošetření modelové nejistoty při metaanalýze. Naše výsledky naznačují, že metody výpočtu systematicky ovlivňují publikované efekty hranic. Důležitá je zejména úroveň agregace dat, měření vzdálenosti mezi zeměmi, ošetření multilaterální rezistence a způsob začlenění nebo vyloučení nulových obchodních toků. Nenalézáme žádné známky publikační selektivity.
Plný text: PDF
|
|
Cross-Country Heterogeneity in Intertemporal Substitution
Havránek, Tomáš ; Horváth, Roman ; Iršová, Zuzana ; Rusnák, Marek
V tomto článku analyzujeme 2 735 odhadů elasticity mezičasové substituce spotřeby publikovaných ve 169 akademických studiích, které pokrývají 104 zemí v různých časových obdobích. Odhady se mezi zeměmi značně liší, a to i s přihlédnutím k 30 rozdílům v metodologii jednotlivých studií. Naše výsledky naznačují, že nejvýznamnějšími faktory, které tyto rozdíly vysvětlují, jsou HDP na hlavu a participace domácností na trzích aktiv: domácnosti ve vyspělých zemích s vysokou mírou participace na akciových trzích vykazují vyšší míru mezičasové substituce spotřeby v reakci na změny očekávaných výnosů aktiv. Studie, které používají data na úrovni domácností a které se zaměřují na bohaté domácnosti či domácnosti, jež participují na trzích aktiv, také publikují soustavně vyšší hodnoty elasticity.
Plný text: PDF
|
|
Financial Development and Economic Growth: A Meta-Analysis
Havránek, Tomáš ; Horváth, Roman ; Valíčková, Petra
V tomto článku analyzujeme 1334 odhadů vztahu mezi rozvojem finančního sektoru a ekonomickým růstem, které byly zveřejněny v 67 odlišných studiích. Literatura v průměru ukazuje na kladný a statisticky významný vliv finančního rozvoje na růst, ale jednotlivé odhady se značně liší. Naše výsledky naznačují, že odlišné výsledky jsou způsobeny jak rozdíly v metodologii, tak rozdíly v datech, které ovlivňují skutečnou velikost odhadovaného efektu. Studie, které ignorují endogenitu mezi proměnnými, často publikují nadhodnocený efekt. Efekt finančního rozvoje na růst je obecně silnější ve vyspělých zemích, ale všude na světě klesá po roce 1990. Naše výsledky také naznačují, že studie, které používají velikost akciového trhu jako měřítko rozvoje finančního sektoru, obvykle nacházejí silnější vliv na růst. Literatura nevykazuje silné známky publikační selektivity, tj. tendence publikovat přednostně statisticky významné odhady.
Plný text: PDF
|
|
Structural Reforms and Economic Growth: A Meta-Analysis
Babecký, Jan ; Havránek, Tomáš
V tomto článku zkoumáme vliv strukturálních reforem na ekonomický růst, přičemž se zaměřujeme na reformy v oblastech privatizace a finanční a obchodní liberalizace. Sbíráme odhady vlivu reforem z 60 odlišných empirických studií. Tyto studie se zabývají strukturálními reformami provedenými v 26 tranzitivních a post-tranzitivních zemích po celém světě. Naše výsledky naznačují, že typická reforma je značně nákladná v krátkém období, ale zároveň má silný pozitivní vliv na růst HDP. Obzvláště příznivými se ukázaly být reformy zaměřené na externí liberalizaci. Stejné výsledky dostáváme i po zohlednění chyb v metodologii některých studií a po korekci zkreslení, které může způsobovat publikační proces.
Plný text: PDF
|
|
Transmission Lags of Monetary Policy: A Meta-Analysis
Havránek, Tomáš ; Rusnák, Marek
V článku shrnujeme literaturu, která odhaduje, jak dlouho trvá, než se akce centrální banky plně promítnou do cenové hladiny. Průměrné zpoždění transmise měnové politiky prezentované v empirických studiích je 29 měsíců, přičemž průměrný efekt na cenovou hladinu odpovídá poklesu o 0,9 % v reakci na zvýšení úrokové míry o 1 procentní bod. Transmise v zemích střední a východní Evropy je rychlejší než ve velkých vyspělých ekonomikách. Naše výsledky naznačují, že tyto rozdíly nejlépe vysvětluje odlišná úroveň rozvinutosti finančního systému: rozvinutější finanční systém je spojen s pomalejší transmisí měnové politiky do ekonomiky.
Plný text: PDF
|
| |
| |
| |
| |
|
Which foreigners are worth wooing?: a meta-analysis of vertical spillovers from FDI
Havránek, Tomáš ; Iršová, Zuzana
Hlavním argumentem pro poskytování pobídek zahraničním investorům je očekávaný transfer technologie od zahraničních firem k firmám hostitelské země. Evidence pro takové přelivy produktivity je však v literatuře smíšená. V článku autoři analyzují tento efekt systematicky pomocí 3 626 odhadů mezi-sektorových přelivů reportovaných v 57 článcích. Výsledky naznačují, že chyby ve specifikaci modelů způsobují nižší reportované odhady, ale že žurnály preferenčně publikují vyšší odhady.
Plný text: PDF
|