|
Missa super Da syceram merentibus ve vícehlasém graduálu literátského bratrstva u kostela sv. Michala na Novém Městě pražském.
Tůmová, Veronika ; Baťa, Jan (vedoucí práce) ; Hlávková, Lenka (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá hudební analýzou pětihlasého polyfonního mešního ordinária Missa super Da syceram merentibus od neznámého autora v graduálu literátského bratrstva u kostela sv. Michala na Novém Městě pražském, do kterého bylo zapsáno v roce 1573 (Cz-PU, XI B 1a-d, Cz-Ps, DA II 3). Jedná se o typ parodické mše, jejíž předlohou se stala duchovní kontrataktura chansonu Je ne me puis tenir d'aimer do franko-vlámského skladatele Josquina Despreze. Cílem této práce je stylové zhodnocení a zasazení této kompozice do kontextu hudební produkce na našem území v druhé polovině 16. století. Součástí práce je i spartace mešního ordinária, která je uvedena v příloze.
|
|
Hudební život ve farní škole u kostela sv. Bartoloměje v Plzni 1550-1620
Kotsu, Masako ; Baťa, Jan (vedoucí práce) ; Hlávková, Lenka (oponent)
Cílem práce je prozkoumat méně známou kapitolu z hudebních dějin Plzně. Její konkrétní zaměření na farní školu u kostela sv. Bartoloměje v letech 1550-1620 vyplývá z faktu, že školní sbory tvořily jednu z klíčových hudebních institucí renesančního města. Práce shrne dosavadní stav bádání a na základě dochovaných hudebních i nehudebních pramenů se pokusí rekonstruovat hudební život ve svatobartolomějské škole v předbělohorském období a jeho vztah k hudebnímu dění ve farním kostele.
|
|
Musical Iconography within the Architecture of Renaissance Prague. On the example of the Royal Garden of Prague Castle
Bíro, Adrián ; Baťa, Jan (vedoucí práce) ; Šárovcová, Martina (oponent)
Témou práce je hudobná ikonografia, jej premeny a aplikácie vo výskume dejín hudobnej kultúry. Autor sa v práci zameriava na definíciu a oprávnenosť odboru hudobná ikonografia, ktorú stavia na základe kunsthistorickej praxe, a na základe excerpcie odbornej literatúry vymedzuje jej bádateľské okruhy. Práca ďalej túto literatúru zhodnocuje a na jej základe autor načrtáva bádateľské postupy a smer, akým by sa mal ďalší výskum posúvať; rovnako menuje úskalia ktorým by sa mal výskumník vyhnúť. Toto potom aplikuje v poslednej kapitole, ktorá je venovaná hudobným ikonogramom v Kráľovskej záhrade Pražského hradu, ktorej ikonografický program - obsiahnutý na Belvedéri, Spievajúcej fontáne a Veľkej míčovne - spojí do kompaktného celku. Kľúčové slová Ikonografia; Ikonológia; Hudobná ikonografia; Renesančná architektúra; Praha; Pražský hrad; Kráľovská záhrada Pražského hradu; Kráľovský letohrádok; Belvedér; Spievajúca fontána, Veľká míčovna
|
|
Písňová část konvolutu CZ-Ps, DA III 17
Hrábek, Šimon ; Baťa, Jan (vedoucí práce) ; Hlávková, Lenka (oponent)
Tato bakalářská práce pojmenovaná "Písňová část konvolutu CZ-Ps, DA III 17" pojednává především o prameni se signaturou DA III 17 uloženém v knihovně Královské kanonie premonstrátů na Strahově. Ten byl v muzikologické literatuře dlouhou dobu značně opomíjen. Hlavním bodem je kodikologický rozbor daného rukopisu, který je ve starší literatuře chybně označován jako misál ("Missale Pragense") a seznámení s jeho hudebním obsahem. Ten zahrnuje jak repertoár hymnů, tak právě také četný výskyt takzvaných cantiones, tedy duchovních primárně neliturgických písní v latině. Nezanedbatelnou část pak tvoří také duchovní písně v českém jazyce. Stěžejním bodem práce je pak také detailní seznámení s písní Jesus Christus nostra salus, která je využita pro demonstraci obecných aspektů vývoje hudebního druhu cantio - tedy proměny rytmické a metrické složky, kontrafaktur a také užívání jednohlasých nápěvů ke kompozici vícehlasé písňové věty. Jesus Christus nostra salus je v DA III 17 zastoupeno ojedinělou variantou, která se na základě prozkoumané pramenné základny vyskytuje pouze v tomto rukopise. Posledním cílem práce je tak zasadit tuto variantu do kontextu geneze tohoto cantio.
|
|
Music in the Literary Works of Selected Czech Humanists of 16th Century
Pacala, Frederik ; Baťa, Jan (vedoucí práce) ; Hlávková, Lenka (oponent)
Témou práce sú hudobné alúzie v literárnej tvorbe českých humanistov 16. storočia. Autor v nej predstavuje doterajšie využívanie tejto tvorby v rámci českej hudobnej historiografie. Následná pozornosť je zameraná na osobnosti humanistickej kultúry v českých zemiach, možnosti ich spojenia s hudobnou kultúrou a v snahe poukázať na ich vzájomné väzby a kontakty. Druhá časť práce je zameraná na dve konkrétne osobnosti - Georgia Handschia a Jakuba Srnovca - na ktorých diele sú ilustrované možnosti hlbšieho využitia tohto typu prameňov v hudobno-historiografickom bádaní. Kľúčové slová Georgius Handschius, Jakub Srnovec, básnická tvorba, hudba, musica, humanizmus, 16. storočie, české zeme
|
|
Motetová tvorba Carla Luythona v hudebním tisku Selectissimarum sacrarum cantionum... fasciculus primus (1603).
Bilwachs, Jan ; Baťa, Jan (vedoucí práce) ; Hlávková, Lenka (oponent)
Tato práce pojednává o vokální tvorbě rudolfínského skladatele a varhaníka Carla Luythona. Ve své sbírce s názvem Selectissimarum sacrarum cantionum ... fasciculus primus vydané v Praze roku 1603 u pražského tiskaře Jiřího Nigrina publikoval 29 duchovních motet. Ačkoliv je v existující literatuře o Luythonových motetech částečně pojednáváno, s ohledem na nové poznatky v muzikologii dotýkající se moteta jako hudebního druhu si vyžaduje repertoár sbírky revidovaný pohled. Práce je dělena do čtyř kapitol. První kapitola této práce je věnovaná dochovaným exemplářům tisku Sacrae cantiones, vnějšímu a vnitřnímu popisu a historii jejich pravděpodobného užívání. Ve druhé kapitole je načrtnuta problematika spojená s funkcí duchovního moteta druhé poloviny 16. století. Třetí kapitola pojednává o sbírce samotné. Pozornost je věnována kritériím výběru repertoáru při koncepci sbírky, dále jejímu vnitřnímu uspořádání a obsahu, jenž je následně analyzován z textového a formálního hlediska. Čtvrtá kapitola je složena ze tří nezávislých případů dotýkajících se aktuálních otázek spojených s Luythonovými motety. Prvním případem je moteto O domus luminosa zhudebňující parafrázi textu od svatého Augustina. Ve druhém případě je na motetu Pange lingua znázorněna vazba Luythona na bratrstvo Božího těla. V posledním případě je...
|
|
Václav Clemens Žebrácký - Idea unionis musicae et poeticae (1617). Edition and analysis.
Pacala, Frederik ; Baťa, Jan (vedoucí práce) ; Horyna, Martin (oponent)
Podstatou práce je komentovaná kritická edícia spisu Václava Clementa Žebráckého Idea unionis musicae et poeticae, ktorý je písomnou podobou dišputácie uskuto nenej 8. marca 1617 vo ve kej aule Karolína. Malá tla (9 ff.), unikátne dochovaná v Zámockej knižnici na K ivokláte (sign. XLIV. f. 12, prív. 33), nebola v staršej ani novšej odbornej literatúre (hudobnej i nehudobnej) doposia reflektovaná. Nápl ou práce preto je okrem vytvorenia kritickej edície taktiež analýza Clementovho pojednania, pokus o jeho zasadenie do dobového kontextu a poukázanie na spojenie s mimopražským intelektuálnym prostredím. K ú ové slová Václav Clemens Žebrácký, Johannes Lippius, Zámecká knihovna K ivoklát, Univerzita Karlova, hudební teorie, poetica, musica
|
|
Missa Resurrectionis Domini ve vícehlasém graduálu literátského bratrstva u kostela sv. Michala na Novém Městě pražském.
Krátká, Natálie ; Baťa, Jan (vedoucí práce) ; Hlávková, Lenka (oponent)
Cílem práce je stylový rozbor anonymního pětihlasého mešního ordinária, jenž je součástí Officia Resurrectionis Domini, zapsaného roku 1578 v jediném dochovaném kompletu hlasových knih pocházejících z kostela sv. Michala v Opatovicích na Novém Městě pražském (CZ-Pu, XI B 1a- d; CZ-Ps, DA II 3). Ordinárium, jehož základem jsou chorální i písňové canty firmy, zahrnuje pouze tři části - Kyrie, Gloria a Credo. Důkladný rozbor kompozice odpovídá na otázku, v jakém vztahu je tato skladba k velikonočnímu ordináriu zapsaném roku 1594 v rukopisu CZ-HKm Hr- 22 a Hr-23. Královéhradecká verze totiž obsahuje množství vícetaktových motivů shodných s pražským zněním. Součástí práce je rovněž spartace obou ordinárií, která je umístěna v závěru. Klíčová slova polyfonní mešní ordinárium, literátská bratrstva, kostel sv. Michala (Praha, Nové Město), kostel sv. Ducha (Hradec Králové), hudební prameny, hudební analýza
|
|
Moteta ze sbírky Selectissimarum sacrarum cantionum Carla Luythona a jejich konkordance. Kritická edice a analýza vybraných motet.
Bilwachs, Jan ; Daněk, Petr (vedoucí práce) ; Baťa, Jan (oponent)
V rukopisných a tištěných pramenech české a německé provenience z přelomu 16. a 17. století se nacházejí konkordance pěti motet ze sbírky Selectissimarum sacrarum cantionum... fasciculus primus od Carla Luythona, které dodnes nebyly dostatečně zhodnoceny. Některé záznamy nejsou pouhými opisy z Luythonovy tištěné sbírky, ale důkladným přepracováním celých motet. Ve své práci navazuji na dosavadní poznatky o Luythonově motetové tvorbě. V první kapitole charakterizuji konvolut XI 8ř47, který je dokladem šíření rudolfínské hudby a jenž jako jediný pramen zachovává kompletní exemplář Luythonovy sbírky. Ve druhé kapitole se věnuji sbírce samotné. Třetí kapitola je rozdělena do čtyř podkapitol. V každé podkapitole se věnuji popisu pramene, v němž se nachází záznam Luythonova moteta a následně porovnávám všechny nalezené varianty. Součástí práce je návrh kritické edice všech pěti motet.
|
|
Carl Luython - 1. kniha madrigalů 1582 (edice a analýza)
Hálečková, Šárka ; Daněk, Petr (vedoucí práce) ; Baťa, Jan (oponent)
Práce se zabývá madrigalovou tvorbou Carla Luythona, skladatele a varhaníka působícího na dvoře Rudolfa II. Součástí práce je kritická edice 1. knihy madrigalů Carla Luythona a hlubší analytická sonda do dvou vybraných madrigalů: Due rose fresche a Io mi rivolgo indietro. Klíčová slova Luython, Petrarca, Rudolf II., Praha, madrigal, edice, analýza
|