|
Israel's Intelligence Evolution after the failures of Yom Kippur and Second Lebanese War
Veljkovic, Marko ; Střítecký, Vít (vedoucí práce) ; Záhora, Jakub (oponent)
security of nation. What is intelligence's role in the case of Israel? How has it evolved during s that Israel has learned from its mistakes in the past "has actually picked up that up call", and has made its intelligence the most powerful and reliable weapon in their V posledních několika desetiletích byla inteligence srdcem boje proti terorismu a bezpečnosti národa. Jaká je úloha zpravodajských služeb v případě Izraele? Jak se vyvíjel během své existence? Jaké byly zaměřující se události, selhání, která způsobila tento vývoj ve inteli Jaká je úloha inteligence v boji proti terorismu? Většina studií ignoruje zásadní roli, kterou inteligence přináší do arény, nebo se zaměřuje pouze na její nejkontroverznější aspekty. Tento článek tvrdí, že se Izrael poučil ze svých chyb v minulosti "skutečně vzal toto budící volání" a učinil ze své inteligence nejsilnější a nejspolehlivější zbraň ve svém arzenálu v národní bezpečnosti. Prozkoumá a důležité role, které musí každé odvětví zpravodajství přinést ke stolu blémy mají jednotlivé pobočky a jak mohou zabránit problémům? Tato práce bude zdůrazňovat klady a efektivitu izraelského modelu boje proti terorismu jako dosud nejúčinnějšího a nejúspěšnějšího s ohledem na liberální demokracii. o dvojsečný meč, který nemůže být nahrazen žádnou jinou formou sběru inteligence.
|
|
Útvar rychlého nasazení: Vnímání terorismu příslušníky protiteroristické jednotky ve vztahu k české bezpečnostní politice
Hladík, Jan ; Jireš, Jan (vedoucí práce) ; Barša, Pavel (oponent)
Předkládaná bakalářská práce pojednává o Útvaru rychlého nasazení Policie České republiky (ÚRN) jako o specifické protiteroristické jednotce. Cílem bádání bylo vykreslení pozice útvaru v kontextu strategických zájmů ČR. Zároveň provést hlubší rozbor významu tohoto typu bojové jednotky pro principy společenské smlouvy - Ústavy ČR. Nejprve byl vytvořen model inovativního terorismu a následně teroristy, následován anti-modelem antiterorismu a antiteroristy. Následně je popsán vzájemný vztah těchto protipólů se svými implikacemi. Opíraje se o tento model vzájemné konfliktní dynamiky byl proveden empirický výzkum uvnitř ÚRN. Ten měl za cíl reflektovat teoretická zjištění a testovat modely pomocí kvalitativního pozorování a dotazování. Metody výzkumu kombinovaly techniky zúčastněného pozorování, neformální a nahrávané rozhovory s otevřenými otázkami, s řadou konzultací. Práce pak v závěrečné diskusi výsledků motivuje k zavedení inovujících protiteroristických mechanismů a politik. Klíčová slova: Útvar rychlého nasazení; ÚRN; URNA; terorismus; politické násilí; protiterorismus; antiterorismus; speciální jednotka; protiteroristická jednotka; terorista; antiterorista; bezpečnost; Česká republika; bezpečnostní politika; bezpečnostní systém; Irák; Afghánistán
|
|
Kritická analýza 'teroristického přívlastku'
Zich, Tomáš ; Druláková, Radka (vedoucí práce) ; Rolenc, Jan Martin (oponent)
Teroristický přívlastek se začal v nedávné době hojně využívat. Důrazně vstoupil do řeči médií, politických reprezentantů i společnosti. Zdá se, že samotný bezpečnostní diskurz je dominován právě protiteroristickými strategiemi. Zákony namířené proti terorismu jsou implementovány na státní i mezinárodní úrovni. Paradoxem je ale skutečnost chybějící univerzální definice terorismu, a tak označování za terorismus podléhá především vlastní interpretaci. Účelem práce je kriticky analyzovat teroristický přívlastek a zjistit, zda jeho užívání brání mírovému řešení sporů mezi takzvanými teroristy a zbytkem společnosti. První kapitola představuje teoretická a metodologická východiska výzkumu. Práce pak pokračuje analýzou uznání militantního křídla Hizballáhu za teroristickou organizaci Evropskou Unií v druhé kapitole. Zvláštní pozornost je věnována izraelskému diplomatickému tlaku na Evropskou Unii, aby zařadila Hizballáh na seznam teroristických organizací. Tento jev byl vybrán jako vhodný příklad označování za terorismus.
|
|
Evaluation of the results of the campaign Counter Terror with Justice - Obama and his broken promise
Husárová, Denisa ; Zemanová, Štěpánka (vedoucí práce) ; Trávníčková, Zuzana (oponent)
Na konkrétnom príklade USA po 9/11 s novodobým heslom americkej zahraničnej politiky tzv. vojny proti teroru sa v práci snažím poukázať na činnosť neziskovej organizácie Amnesty International na poli medzinárodných vzťahov, na váhu jej významu pri formovaní rozhodnutí politických elít so zámerom nájsť koreláciu medzi postojom amerického obyvateľstva vo vzťahu k svojmu vedeniu, resp. lídrovi na základe vyslovených predvolebných sľubov. Za objekt svojej práce som si zvolila aktuálneho prezidenta USA -- Baracka Obamu, ktorý ako jeden z 5 hlavných cieľov svojho prezidentského pôsobenia deklaroval porážku terorizmu, dolapenie a adekvátne potrestanie vinníkov septembrových útokov za spáchané zločiny. Práve tento bod obsahoval významnú zmenu oproti prístupu svojho predchodcu, a to zatvorenie vojenskej základne Guantánamo, ako symbolu novodobého mučenia a odopierania ľudských práv. Posledných 14 rokov slúži ako zadržiavaci tábor pre osoby podozrivé z terorizmu. Šlo o odvážny záväzok, ale u verejnosti si tým získal milióny podporovateľov. Táto varianta nesie so sebou očakávanie prepracovaného riešenia pre desiatky zásadných otázok, vrátane naplnenia trestov pre strojcov teroristických útokov a vytvorenia odstrašujúceho precedensu pre akékoľvek ďalšie podobné pokusy. To sa ale Obamovi nepodarilo naplniť.
|