|
Pohled seniorů s kardiologickými implantabilními elektronickými přístroji na digitalizaci péče v kardiologii
ROUBÍKOVÁ, Pavla
Tato bakalářská práce se zabývá problematikou vnímání digitalizace péče v kardiologii z pohledu seniorů, kteří mají implantován kardiologický implantabilní elektronický přístroj (CIEDs), a tak jsou plně součástí modernizace péče ve zdravotnictví. Implantací CIEDs každým rokem přibývá a právě senioři jsou největší skupinou pacientů, kterým je nejčastěji z této skupiny CIEDs implantován kardiostimulátor (KS) a také implantabilní kardioverter-defibrilátor (ICD). V souladu s rostoucí prevalencí CIEDs také došlo k progresivnímu vývoji v technologii vzdáleného monitorování, zvláště pak telemedicína dnes hraje klíčovou roli při sledování funkce CIEDs, a napomáhá tak modernímu zdravotnictví. V rámci výzkumného šetření byly stanoveny dva cíle. Prvním bylo zjistit, jaký mají senioři s CIEDs názor na digitalizaci péče v kardiologii. Druhým cílem bylo zmapovat znalosti seniorů s CIEDs o možnostech digitalizace péče v kardiologii. Poté byly určeny dvě výzkumné otázky. První z nich zní: Jaký názor mají senioři s CIEDs na digitalizaci péče v kardiologii? Druhá otázka je tohoto znění: Jaké jsou znalosti seniorů o digitalizaci péče v kardiologii? Výzkumného šetření se zúčastnilo 10 seniorů, kteří měli implantován KS, či ICD. Výzkumné šetření bylo prováděno kvalitativní metodou, technikou polostrukturovaného rozhovoru a bylo pomyslně rozděleno do tří kategorií. Z výzkumného šetření vyplynulo, že senioři s CIEDs si nejsou jistí v pojmech telemedicína či digitalizace. Těmto pojmům rozuměla pouze polovina dotazovaných seniorů, přičemž senioři si jsou vědomi toho, že digitalizace je pro zdravotnictví přínosná. Co se týká znalostí ohledně možností digitalizace péče v kardiologii, odpověděla pouze polovina seniorů správně. Z toho lze usoudit, že polovina seniorů si s digitalizací v kardiologii neví rady, případně si tímto pojmem nejsou jistí.
|
|
Elektromagnetická interference kardiostimulátorů
Kulík, Jindřich ; Richter, Miloslav (oponent) ; Havlíková, Marie (vedoucí práce)
Tématem této práce je elektromagnetická interference kardiostimulátorů. Cílem je zjištění odolnosti implantabilních kardiostimulátorů (PM) a implantabilních kardioverterů defibrilátorů (ICD) vůči elektromagnetickému poli. V této práci je uveden stručný popis funkce srdce,nutný pro pochopení činnosti PM a ICD. Dále popis kardiostimulátorů a defibrilátorů, problematiky EMC a zkoušek odolnosti. Následuje popis samotného měření, ve kterém je uveden navržený postup zjišťování odolnosti, popsáno měření hranice odolnosti PM a ICD v laboratoři a následná analýza výskytu magnetických polí v reálných prostředích.
|
|
Nekonvenční zdroje jaderné energie
Svoboda, Josef ; Zlámal, Ondřej (oponent) ; Katovský, Karel (vedoucí práce)
V místech, kde není možné využít konvenční výrobu a distribuci elektrické energie, nastupují autonomní energetické zdroje. Většina autonomních objektů využívá energii slunce, větru a dalších obnovitelných zdrojů energie. Pro speciální aplikace, jako jsou mise do vzdáleného vesmíru nebo obecně do míst, kde není využití běžných zdrojů možné, je využíváno nekonvenční jaderné energie. Vyjímaje napájení speciálních družic a vesmírných zařízení, jsou nekonvenční jaderné zdroje využívány pro autonomní bezobslužné objekty v odlehlých končinách s extrémními přírodními podmínkami nebo pro neobvyklé jaderné pohony pozemních, vodních a vzdušných zařízení. Těmito zařízeními jsou například kardiostimulátory s radioizotopovým pohonem nebo jaderné ponorky, letadlové lodě a další zařízení s jaderným pohonem netradiční koncepce. V této práci je komplexně shrnuta problematika nekonvenčních zdrojů jaderné energie s detailním popisem vybraných částí. Práce se dále zabývá hledáním účinnějšího zařízení pro přeměnu tepelné energie vzniklé přeměnou radioizotopů na energii elektrickou.
|
|
Terapie srdeční synchronizace - hodnocení biosignálů a kvality přístrojů
Lipnická, Soňa ; Maryšková, Věra (oponent) ; Bernard, Vladan (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce je ve své podstatě věnována terapii srdeční činnosti, kardiostimulátorům, jejich druhům, využitím, indikacím, kontraindikacím a technickému zpracování přístroje. Součástí práce je také uveden popis biosignálů, které se měří v závislosti na těchto přístrojích. Veškerá měření a pozorování jsou nezbytná pro správné sledování zdravotního stavu pacienta. Dalším cílem bakalářské práce je sběr klinických dat, na kterých se statisticky vyhodnocují výsledky, díky kterým v závěru mé práce dokazuji význam použití kardiostimulátorů v dnešním zdravotnictví.
|
|
Návrh kardiostimulátoru typu "On Demand" řízeného mikropočítačem
Jarošová, Veronika ; Chmelař, Milan (oponent) ; Sekora, Jiří (vedoucí práce)
Cílem této diplomové práce je návrh a realizace kardiostimulátoru typu „On Demand“ řízeného mikropočítačem. Práce je členěna do čtyř tématických okruhů. Pro správný návrh celého systému je nutné nejprve správně porozumět elektrofyziologii buňky a anatomii srdce, včetně kardiologických arytmií, jež jsou s kardiostimulátory spjaty. Kardiostimulátor je inhibován R vlnou a je adaptivní na tepovou frekvenci zdrojového signálu. Celý systém je bateriově napájen a je brán ohled na napájení systému bateriemi. Funkčnost obvodu je realizována na simulátoru EKG. V diskuzi jsou navržena vhodná rozšíření.
|
|
Přístroje EMD a jejich ovlivnění
Mikula, Dalibor ; Buchta,, zdeněk (oponent) ; Havlíková, Marie (vedoucí práce)
Práce se zabývá implantabilními přístroji a možnostmi jejich ovlivnění elektromagnetickým polem. Nejprve je diskutována problematika elektromagnetické kompatibility. Jsou vysvětleny základní pojmy a následně popsány zdroje možného rušení implantabilních přístrojů a normy zabývající se touto problematikou. Dále je uvedena krátká kapitola, která se zabývá přístroji ovlivňující činnost implantabilních přístrojů, a to jak přístroji, se kterými se mohou lidé s implantabilními přístroji setkat v každodenním životě, tak přístroji používanými v medicínském prostředí. V následující části je navržen postup měření vlivu elektromagnetických polí na pracovišti magnetoterapie a elektroléčby FN Brno. V této části je popsán návrh měřicí karty, s jejíž pomocí jsou měřeny impulsy implantabilních přístrojů. Následuje popis měření na implantabilních přístrojích na pracovišti Rehabilitačního oddělení FN Brno. MIKULA, D. Přístroje EMD a jejich ovlivnění. Brno, 2009. 74 s. Diplomová práce na Vysokém učení technickém v Brně na fakultě elektrotechniky a komunikačních technologií. Vedoucí diplomové práce Ing. Marie Havlíková, Ph.D.
|
|
Kardiostimulátory a zdroje rušení
Lojková, Lea ; Sekora, Jiří (oponent) ; Havlíková, Marie (vedoucí práce)
Tématem této semestrální práce jsou kardiostimulátory a zdroje rušení. Projekt částečně navazuje na starší diplomovou práci na dané téma (Ing. Kulík, Ústav automatizace a měřicí techniky FEKT, VUT Brno) a z hlediska metodiky měření rozvíjí dané téma podobným směrem. Teoretická část práce stručně vysvětluje principy nukleární magnetické rezonance a magnetické tomografie, popisuje nejběžnější metody používané při magnetické tomografii, definuje kardiostimulátor, uvádí hlavní milníky v jeho vývoji a podrobněji se rozepisuje o kardiostimulátoru jako systému, jeho uspořádání, řízení, nejběžnějších senzorech a způsobech použití. Elektromagnetická interference kardiostimulátorů a defibrilátorů je zpracována formou úplné rešerše od nejstaršího nalezeného záznamu z prosince 1991 až po květen 2009. V praktické části práce se popisuje měření magnetického pole a možnosti sledování jeho účinků na kardiostimulátory. V zásadě existují dvě možné metody měření: off-line expozice vzorku působení magnetického pole na určitou dobu a následný odečet záznamu z kardiostimulátoru pomocí programátoru, nebo on-line sledování činnosti kardiostimulátoru po celou dobu experimentu pomocí měřicí karty. První metoda je schopna spolehlivě prokázat, že k žádné poruše nedošlo, a umožňuje provádění experimentů s dynamickou expozicí kardiostimulátorů, ale v některých případech vykazuje měřicí zařízení zdánlivé poruchy i tam, kde kardiostimulátor ve skutečnosti pracuje dobře. Druhá metoda spolehlivě monitoruje činnost kardiostimulátoru a její jedinou nevýhodou je vyšší úroveň šumu při pohybu vzorku kardiostimulátoru.
|
|
Externí kardiostimulátor
Lank, Petr ; Rampl, Ivan (oponent) ; Chmelař, Milan (vedoucí práce)
Diplomová práce pojednává o problematice stimulace srdce při použití externího kardiostimulátoru. Tento externí kardiostimulátor se používá pro krátkodobou kardiostimulaci pacienta a slouží k překlenutí období před implantací přístroje. V práci je obsaženo seznámení se základní funkcí srdce a jeho možnými poruchami, které jsou kardiostimulátorem napravovány. Největší část práce byla zaměřena na návrh zapojení externího kardiostimulátoru. V této oblasti se pojednává o možnostech řízení kardiostimulátoru, obvodech pro detekci R-R intervalu, návrhu výstupního obvodu s ohledem na požadované parametry stimulace a napájení kardiostimulátoru. Ověření správné funkce obvodů bylo provedeno pomocí programu PSpice a odzkoušeno na nepájivém poli.
|
|
Přenos pacientských informací pomoci GSM
Pavliš, Jaroslav ; Dlouhý, Jiří (oponent) ; Švrček, Martin (vedoucí práce)
Tato diplomová práce se zabývá možnostmi přenosu pacientských dat z kardiostimulátoru nebo implantabilního defibrilátoru k lékaři v sítích GSM. V teoretické části jsou popsány možnosti přenosu dat v síti GSM, vybrána data vhodná pro přenos z kardiostimulátoru a navržena struktura zprávy. Dále je navrženo a zhotoveno zařízení, které umožňuje posílat medicínská data ve formě SMS zpráv. Přístroj obsahuje mikrokontrolér Freescale MC68HC908GP32, znakový displej s řadičem Hitachi HD44780 a mobilní telefon Sony CMD-J70. Program pro mikrokontrolér je napsán v assembleru pro HC08. Pro účely přehledného zobrazení přijatých zpráv byla vytvořena programová aplikace pro PC.
|
|
Řízený kardiostimulátor
Csekes, Attila ; Hrozek, Jan (oponent) ; Čech, Petr (vedoucí práce)
Diplomová práce se zabývá problematikou kardiostimulace. Popisuje jednotlivé režimy stimulace a rozebere jejich vlastnosti. Popisuje realizaci virtuálního kardiostimulátoru řízeného R-vlnou, který byl vytvořen v programovacím prostředí LabVIEW. Součástí práce je programové realizace modelu a ověření jeho funkčnosti.
|