|
Cenový vývoj mléka a mléčných výrobků
KŘEMENOVÁ, Michaela
Hlavním cílem této bakalářské práce bylo popsat a zhodnotit vývoj cen mléka a mléčných výrobků v posledních deseti letech v České republice a Evropské unii. V první části této práce jsou teoretické poznatky z oblasti cen (především: vymezení ceny, metody tvorby cen a faktory, které působí na cenovou úroveň. Ve druhé části je nejprve charakterizován vývoj v zemědělství (průměrné počty dojnic, průměrná roční dojivost ...) a pak zhodnocen vývoj cen zemědělských cen. A to v každém roce od roku 2000 až do současnosti. Další část ukazuje vývoj v mlékárenském průmyslu, a následuje popis vývoje průmyslových a spotřebitelských cen. Jako poslední je charakterizován stav zemědělství a mlékárenský průmysl v Evropské unii a vývoj cen mléka v jednotlivých evropských společností.
|
|
Sledování dynamiky prokysávání mléka vybranými mlékařskými kulturami
KRAMPL, Pavel
Tato práce se zabývá dynamikou prokysávání mléka po zaočkování vybranou mlékařskou kulturou v závislosti na měnící se podmínky kultivace a odlišných vlastnostech kultivačního média. Cílem práce je: {$\bullet$} Zhodnocení vlivu tepelného ošetření mléka na rychlost prokysávání mléka vybranými čistými mlékařskými kulturami. {$\bullet$} Zhodnocení vlivu teploty milk na rychlost prokysávání mléka vybranými čistými mlékařskými kulturami. {$\bullet$} Zhodnocení vlivu kvality mléka na rychlost prokysávání mléka vybranými čistými mlékařskými kulturami. V první části práce je popsáno mléko jako surovina, jeho technologické a mikrobiologické vlastnosti, rozdělení mlékařských kultur používaných v praxi a jejich aplikací. V další části práce je popsaná metodika, jakým způsobem bylo vedeno laboratorní šetření a jaké druhy surovin byly použity. V této části práce je také uvedeno jakým způsobem se toto šetření vyhodnocovalo a jakým způsobem jsou zjištěné výsledky zpracovány. Závěr práce tvoří popis a shrnutí výsledků šetření a je zde vedena diskuse a srovnávání výsledků šetření s jinými autory.
|
|
Hygienické parametry syrového kravského mléka ve vztahu k použité dezinfekci mléčné žlázy.
PEŠLOVÁ, Pavla
Cílem diplomové práce bylo porovnání hygienické jakosti syrového kravského mléka, vyjádřené hodnotami celkového počtu mikroorganismů (CPM) a počtu somatických buněk (PSB) ve čtyřech chovech dojnic používajících pouze postdipping (3 chovy) ve srovnání s chovem používajícím predipping i postdipping. Chovy se od sebe dále lišily technologií ustájení a dojení, použitím pastvy a velikostí stáda. V průběhu dvouletého období (2006 až 2007) byly zjištěny u chovu používajícím predipping i postdipping výrazně nižší průměrné hodnoty CPM (9,46.103.ml-1) v porovnání s chovy používajícími pouze postdipping (15,97.103.ml-1), přičemž rozdíl byl statisticky významný(P = 0,007) na hladině významnosti P < 0,05. Rovněž v ukazateli PSB byly zjištěny nižší průměrné hodnoty u chovu používajícím predipping i postdipping (293,47.103.ml-1) v porovnání s chovy používajícími pouze postdipping (312,06.103.ml-1), přičemž rozdíl byl rovněž statisticky významný (P = 0,01) na hladině významnosti P < 0,05.
|
|
FAKTORY NEGATIVNĚ OVLIVŇUJÍCÍ HLADINU SOMATICKÝCH BUNĚK V SYROVÉM KRAVSKÉM MLÉCE
SOUKUP, Petr
Cílem mé práce byla analýza faktorů negativně ovlivňujících počet somatických buněk (PSB) v syrovém kravském mléce. Vzorky mléka byly sledovány u tří chovů s rozdílnou technologií chovu i dojení po dobu tří let. Hodnoty PSB byly stanoveny Fluoro-opto elektronickou metodou pomocí přístroje Fossomatic. Významným faktorem ovlivňujícím PSB byla kvalita provádění toalety mléčné žlázy. Nejnižší průměrné hodnoty PSB byly zjištěny u chovu kde byla prováděna důsledně hygiena mléčné žlázy (průměr PSB v roce 2006 byl 223,3.103 SB.ml-1). Dalšími významnými faktory negativně ovlivňujícími PSB bylo stáří dojnic, roční období, kvalita krmiva a četnost výměny strukových návleček. Vliv technologie ustájení, dojení a velikosti stáda na počet somatických buněk v mléce nebyl prokázán.
|
|
Kontaminace syrového kravského mléka psychrotrofními mikroorganismy.
ŠIMÁK LÍBALOVÁ, Kristýna
Tato práce se zabývá možnými příčinami pomnožení psychrotrofních mikroorganismů při manipulaci nebo úložném procesu syrového kravského mléka . Jejich počet může dosahovat počtu mesofilních mikroorganismů zvláště při nedodržení úchovných teplot skladovaného mléka. Podobné procentuální zastoupení pak mají lipolytické a proteolytické psychrotrofní bakterie, které svou schopností tvořit termostabilní lytické enzymy představují největší riziko při náročnějších technologiích zpracování mléka. Analyzuje poměrně těsné vztahy mezi celkovým počtem prychrotrofních mikroorganismů a proteolytickými i lipolytickými psychrotrofními bakteriemi a statisticky hodnotí sezonní vývoj zastoupení celkového počtu psychrotrofních a mesofilních mikroorganismů na souboru dat v letech 2005 a 2006.
|
|
Mikrobiální jakost syrového kravského mléka ve vybraných chovech.
HLAVÁČOVÁ, Nora
Cílem diplomové práce bylo sledování problematiky výskytu celkového počtu mikroorganismů (CPM) ve čtyřech sledovaných chovech skotu. Chovy se od sebe lišily technologií ustájení a dojení, použitím predippingu, pastvou a velikostí stáda. První chov byl ustájen na vazném stání a dojení probíhalo na stání do potrubí a vykazoval průměrné hodnoty CPM od 10 {$\bullet$} 103 {$\bullet$} ml-1 do 179 {$\bullet$} 103 {$\bullet$} ml-1. Druhý chov byl ustájen na volném roštovém bezstelivovém stání a dojení bylo prováděno v dojírně a vykazoval průměrné hodnoty CPM od 5,5 {$\bullet$} 103 {$\bullet$} ml-1 do 68,75 {$\bullet$} 103 {$\bullet$} ml-1. Třetí a čtvrtý chovy byly ustájeny ve volné boxové stelivové stáji a dojeny v dojírně a vykazovaly průměrné hodnoty CPM od 5 {$\bullet$} 103 {$\bullet$} ml-1 do 34,33 {$\bullet$} 103 {$\bullet$} ml-1. Při použití {--} studentova testu se nepodařilo prokázat statisticky průkazný rozdíl na hladině významnosti P < 0,05 mezi chovem s vazným stelivovým ustájením a dojením na stání do potrubí a chovy s volným boxovým stelivovým a volným roštovým bezstelivovým ustájením s dojením v dojírně. Nejvyšší mikrobiální kontaminace mléka byla zjištěna u chovu volným roštovým bezstelivovým ustájením a dojením v dojírně, který vykazoval vážné nedostatky v hygieně ustájení a dojení v porovnání s chovy volným boxovým stelivovým ustájením a dojením v dojírně, přičemž rozdíl byl statisticky významný na hladině významnosti P < 0,05.
|
|
Obsah jodu v mléce
HRABEC, Miroslav
Předmětem mé diplomové práce bylo zhodnotit obsah jodu v mléčné surovině a posoudit vliv mlékárenského zpracování mléka na změny jeho obsahu. Diplomová práce přináší aktuální informace o obsahu jodu v mléčné surovině v České republice před jeho distribucí do prodejní sítě. Odběr vzorků byl prováděn v technologické lince mlékárenského podniku v průběhu dvou po sobě následujících let (2005 a 2006). Celkem bylo odebráno 174 vzorků u kterých byl obsah jodu stanoven modifikovanou metodou Sandell - Kollthofa. Průměrný obsah jodu v konzumním mléce o tučnosti 1,55% byl v roce 2005 534,9 {$\mu$}g · l-1 a v roce 2006 682,0 {$\mu$}g · l-1.
|
| |
|
Strategická analýza podniku
Třísková, Hana ; Dvořák, Jiří (vedoucí práce) ; Čermáková, Jitka (oponent)
Cílem práce je analyzovat zemědělské družstvo Dolní Cerekev pomocí zvolených metod. Provést externí analýzu a interní analýzu zdrojů podniku, představit trh, na kterém firma působí a analyzovat její situaci na tomto trhu. Na základě zjištěných skutečností navrhnout konkrétní návrhy a doporučení managementu firmy, které by měly společnosti zajistit její další rozvoj.
|
|
Produkční kvóty na mléko; projekt automatů na prodej mléka
Veselá, Anna ; Mičúch, Marek (vedoucí práce) ; Mirvald, Michal (oponent)
Práce se zabývá regulací na trhu s mlékem. Zavedení produkčních kvót na tuto komoditu mělo snížit náklady na SZP, jelikož docházelo k nadprodukci a její uskladňování bylo velice finančně náročné. Důsledkem bylo snižování stavu krav na farmách, což nutí mnohé farmáře k ukončení provozu svých farem. Dalším důvodem, proč mnohé subjekty své farmy uzavírají, je i současná velice nízká výkupní cena, za kterou mlékárny mléko vykupují, a která je zhruba o 2 Kč nižší než náklady na výrobu. Někteří farmáři se proto rozhodli zkusit zlepšit svou situaci zakoupením automatu na prodej mléka, ve kterém ho prodávají za 13 až 15 Kč za litr. Zkoumám tedy, zda tato investice může alespoň z části zlepšit jejich ekonomickou situaci. Dospěji k závěru, že tento způsob prodeje je nadějí pro farmy, které mají menší počet krav a tedy a i menší objem produkce.
|