|
Měď a její pato/fyziologický význam v lidském organismu
Bechná, Klára ; Mladěnka, Přemysl (vedoucí práce) ; Hrdina, Radomír (oponent)
Univerzita Karlova v Praze Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Katedra farmakologie a toxikologie Studentka: Klára Bechná Školitel: PharmDr. Přemysl Mladěnka, Ph.D. Název diplomové práce: Měď a její pato/fyziologický význam v lidském organismu Měď je nepostradatelným stopovým prvkem našeho organismu. Tato diplomová práce shrnuje současné poznatky o mědi, její roli v lidském organismu a zároveň o nemocech, které s mědí souvisí. První část práce se věnuje fyziologickým souvislostem. Podrobně jsou zde popsány funkce mědi v organismu, zejména struktura a vlastnosti enzymů obsahujících měď - tzv. kuproenzymů. V další části jsou shrnuty současné znalosti kinetiky mědi v organismu na buněčné i celotělové úrovni, včetně interakcí s ostatními stopovými prvky. Detailně jsou také představeny jednotlivé faktory podílející se na homeostaze mědi v lidském organismu. Druhá část práce se zabývá patofyziologií mědi. Je zaměřena na nejvýznamnější onemocnění, které přímo souvisí s poruchami homeostázy mědi v organismu. Největší důraz je kladen hlavně na dvě z nich - Wilsonovu a Menkesovu chorobu. První jmenovaná souvisí s nadbytkem mědi v organismu, naopak Menkesova se pojí s nedostatkem mědi. U obou nemocí jsou komplexně objasněny příčiny, klinické projevy, diagnostické a terapeutické metody. V závěru práce jsou...
|
|
Morfologie vývojových stádií motolice Fascioloides magna a histopatologické změny u vybraných druhů definitivních hostitelů
Košťáková, Monika ; Kašný, Martin (vedoucí práce) ; Hodová, Iveta (oponent)
Fascioloides magna je motolice původem ze Severní Ameriky, která je významným patogenem zejména u jelenovitých, přičemž může napadat i přežvýkavce chované pro hospodářské účely. Motolice jsou v definitivních hostitelích lokalizovány v jaterní tkáni, kde dokážou dlouhodobě přežívat a produkovat velké množství vajíček, které se žlučovody a střevem dostávají s trusem do vnějšího prostředí. Tato práce je zaměřena na morfologii jednotlivých vývojových stádií F. magna, o kterých se vyskytuje v literatuře doposud jen velmi omezené množství informací. V práci jsou srovnávány získané informace s literárními údaji týkajícími se blízce příbuzné motolici Fasciola hepatica. Histologickými, elektron mikroskopickými a dalšími metodami (fluorescenčním značením), byly pozorovány morfologické charakteristiky jednotlivých vývojových stádií. V práci jsou dále popsány patologické změny probíhající v jaterní tkáni definitivních hostitelů. Prostřednictvím výše uvedených metod byly rozšířeny dosavadní poznatky o morfologii F. magna, zejména o detaily povrchových struktur a rozmístění receptorových orgánů, z nichž některé byly u fascioloidních motolic popsány poprvé. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
|
Poruchy příjmu potravy z genderové perspektivy: nemoc, či součást života?
Kaválková, Kristýna ; Kolářová, Kateřina (vedoucí práce) ; Ezzeddine, Petra (oponent)
Poruchy příjmu potravy z genderové perspektivy: nemoc, či součást života? Bc. Kristýna Kaválková ABSTRAKT Tato práce se zabývá "poruchami příjmu potravy", které jsou v lékařské literatuře, médiích a časopisech vymezeny jako psychické onemocnění, které souvisí s patologickým způsobem zacházení s jídlem, tělem a sebou samým/samou. Ukazuje se, že tato oblast není z genderové perspektivy neutrální, zpravidla jsou poruchy příjmu potravy označovány jako záležitost žen. Na základě polostrukturovaných rozhovorů v rámci kvalitativního výzkumu práce analyzuje názory žen, které mají s touto oblastí zkušenost, a to především jejich prožívání vlastní tělesnosti a každodenního života. Zároveň se zaměřuje na to, jakým způsobem ženy vnímají prezentaci poruch příjmu potravy, oblasti, jež se jich dotýká, tak jak je prezentována v médiích, lékařských publikacích a v rámci společnosti a jak interpretují svůj status jakožto bytostí "léčících se" z tohoto "onemocnění". Výpovědi žen poukazují na skutečnost, že jejich okolí na ně nahlíželo jako na osoby definované skrze jejich "poruchu", osoby, které jsou výlučně spojovány s patologií a stigmatem. Ovšem tento pohled okolí, médií, odborníků/ic opomíjí rozmanitost lidských identit - ukazuje se, že ženy samy mohou své prožitky a zkušenosti interpretovat odlišným způsobem, svou...
|
|
Histologie plic se zaměřením na bronchogenní karcinom
KAPOUNOVÁ, Pavla
Cílem mé práce je seznámit čtenáře s anatomickou a mikroskopickou stavbou plic a uvedení do problematiky patologie plic se zaměřením na bronchogenní karcinom. Ve své práci popisuji druhy bronchogenních karcinomů, dosud známé příčiny jejich vzniku, symptomy, diagnostiku a možnosti léčby. Teoretická část mé práce začíná popisem vývoje plic. Dále je zde popsána anatomická a mikroskopická stavba dolních cest dýchacích, funkce plic, jejich cévní zásobení a lymfatická drenáž. V této části také popisuji nejčastější nenádorová a nádorová onemocnění plic. Praktická část mé práce je zaměřena na zpracování tkáně. Přibližuji zde celý proces, kterým musí vzorek projít od chvíle odběru, až po odevzdání mikroskopického preparátu lékaři - patologovi. Každý krok tohoto procesu je velmi důležitý, mohlo by dojít k poškození odebrané tkáně a v důsledku toho k nemožnosti odečtení výsledku. Každá odebraná tkáň musí být uchována ve fixační tekutině a spolu se žádankou o histologické vyšetření musí být dopravena do laboratoře. Zde následuje přikrojení, zpracování tkáně v autotechnikonu, zalévání, krájení a barvení. Základním barvením je HE - Hematoxylin eosin. Poté následuje pokrytí preparátu a odevzdání lékaři. Lékař preparát odečte a buď vystaví výsledek nebo si zažádá o dodatečné vyšetření. Toto vyšetření může být doplňující barvení nebo se jedná o vyšetření imunohistochemické nebo genetické. Na základě veškerých vyšetření je poté vydán bioptický výsledek. V kapitole Přehled četnosti výskytu jsou uvedeny výsledky z plicních biopsií, které jsou zasílány na naše pracoviště (Šiklův ústav patologie, FN Plzeň). V této práci se zaměřuji na bioptické vzorky zaslané v období leden 2015 - prosinec 2015. V diskuzi vyhodnocuji zastoupení bronchogenního karcinomu s ohledem na pohlaví. Dalším hodnotícím kritériem jsou různé věkové skupiny. Pro přehlednost je zde i grafické zhodnocení. V kapitole výzkum se zabývám protilátkou CD 133 jako prognostickým markerem.
|
| |
| |
| |
| |
| |
| |