|
Zaměstnávání osob se zdravotním postižením v České republice
Beneš, Josef ; Morávek, Jakub (vedoucí práce) ; Lang, Roman (oponent)
V České republice má přibližně každý desátý občan nějaké zdravotní postižení. Osoby se zdravotním postižením jsou na trhu práce ohroženou skupinou, což je zároveň dáno i převážně nižším stupněm jejich vzdělání. Je proto třeba, aby právní úprava zdravotně postižené chránila a motivovala zaměstnavatele k jejich zaměstnávání. Zaměstnávání handicapovaných osob je v zájmu celé společnosti a má i integrační rozměr. Hlavním cílem této diplomové práce je komplexně zhodnotit právní úpravu zaměstnávání osob se zdravotním postižením na území České republiky, reflektovat nedávné novelizace příslušných právních předpisů a současně verifikovat premisu, že tato úprava je dostačující a v praxi funkční. Práce se skládá ze čtyř částí. První část se zaměřuje na definici základních pojmů a uvádí, v čem se některé podobné termíny shodují či odlišují. Zvláštní pozornost je přitom věnována vymezení pojmu "osoba se zdravotním postižením" ve všech jeho významných podobách. Druhá část pojednává o mezinárodní a evropské úpravě, kterou je Česká republika vázána a s níž musí být vnitrostátní předpisy v souladu. Kapitola se soustředí na široké spektrum právních dokumentů, jež udávají směr české úpravě a přiznávají zdravotně postiženým osobám určitá práva. Třetí část se poté věnuje zaměstnávání a právům OZP v právním řádu České...
|
|
Pracovní doba ve zdravotnictví
Kopačková, Tereza ; Morávek, Jakub (vedoucí práce) ; Lang, Roman (oponent)
Shrnutí Tato diplomová práce na téma Pracovní doba ve zdravotnictví se snaží uceleně pojednat o problematice jednotlivých institutů pracovní doby, jejich aplikaci ve zdravotnictví a případně i poukázat na některé nedostatky v právní úpravě. Pracovní doba je jednou z nejdůležitějších pracovních podmínek týkajících se zaměstnance vzhledem k tomu, že v práci tráví více než třetinu svého dne. V případě pracovníků ve zdravotnictví se jedná o daleko větší množství času, který jsou nuceni v práci strávit. V prvních kapitolách jsem se věnovala úpravě pracovní doby z hlediska mezinárodního práva, konkrétně tedy z hlediska Úmluv MOP. Větší důraz jsem však kladla na rozebrání úpravy EU, zejména na Směrnici o pracovní době, na základě které došlo v české právní úpravě ke zrušení pracovní pohotovosti na pracovišti a zároveň k zakotvení institutu další dohodnuté práce přesčas ve zdravotnictví. Ve třetí kapitole jsem se věnovala úpravě pracovní doby jako takové. Rozebrala jsem její charakteristické rysy a porovnala současné znění s definicí podle zákoníku práce z roku 1965. V následujících kapitolách jsem rozebrala délku pracovní doby a její rozvržení. Poukázala jsem na rozdíly mezi stanovenou, krátkou a kratší týdenní pracovní dobou a nastínila způsob rozvrhování práce ve zdravotnických zařízeních. S těmito tématy úzce...
|
|
Odpovědnost za škodu při pracovních úrazech a nemocech z povolání
Kyslíková, Kristýna ; Morávek, Jakub (vedoucí práce) ; Lang, Roman (oponent)
Shrnutí Název práce v českém jazyce: Odpovědnost za škodu při pracovních úrazech a nemocech z povolání Tato práce pojednává o odpovědnosti za škodu při pracovních úrazech a nemocech z povolání. První část mé práce je teoretickým úvodem, jenž si klade za cíl vymezit instituty pracovního (potažmo občanského) práva, které jsou stěžejní pro úpravu náhrady majetkové a nemajetkové újmy v pracovním právu. Ráda bych totiž, aby práce byla použitelná i pro poškozené zaměstnance a to bez definování teoretických základů odpovědnosti v pracovním právu nelze. Čtvrtá a pátá kapitola obsahuje stručný popis jednotlivých druhů povinností zaměstnance a zaměstnavatele k náhradě majetkové a nemajetkové újmy. V šesté kapitole komplexně a to zejména na základě judikatury Nejvyššího soudu ČR vymezuji pojmy pracovního úrazu a nemoci z povolání, jakožto zásadní pojmy pro tuto práci. Dále pak zde rozebírám podmínky odpovědnosti za pracovní úrazy a nemoci z povolání, možnost liberace a rozsah náhrady škody. V sedmé kapitole popisuji jednotlivé varianty řešení zabezpečení zaměstnanců při pracovním úrazu a nemoci z povolání tak, jak byly nastíněny při přípravě současné právní úpravy. Kapitola osmá vypočítává jednotlivé druhy náhrad majetkové a nemajetkové újmy při pracovních úrazech a nemocech z povolání. Náhradě nemajetkové újmy,...
|
|
Flexibilní formy pracovní doby
Knapp, Viktor ; Hůrka, Petr (vedoucí práce) ; Lang, Roman (oponent)
- Flexibilní formy pracovní doby Flexibilita je v posledních letech velmi skloňovaným pojmem a to nejen v souvislosti s pracovním trhem. Tato diplomová práce pojednává o flexibilních formách pracovní doby, které představují jeden z prostředků, jak větší flexibility pracovního práva a potažmo i flexibilního trhu práce dosahovat. Rozšíření možností jak si přizpůsobovat úpravu pracovní doby podle potřeb subjektů pracovněprávních vztahů přispívá k efektivnějšímu využívání práce zaměstnanců, poskytuje nové možnosti uplatnění některých rizikových skupin zaměstnanců na trhu práce a usnadňuje zaměstnancům dosahování rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem. Tyto faktory pak rovněž pozitivně ovlivňují míru nezaměstnanosti. Diplomová práce je rozčleněna na čtyři kapitoly, které se dále dělí na podkapitoly. V úvodní kapitole jsou rozebrány vybrané právní principy s ohledem na téma diplomové práce. Důraz je kladen hlavně na subsidiární vztah občanského a pracovního práva a zásadu "co není zakázáno, je dovoleno", která je pro flexibilní formy pracovní doby klíčová. Následuje přehled vybraných základních zásad pracovněprávních vztahů a představení pojmu flexijistoty. Druhá kapitola staví základy a nezbytný kontext pro následující kapitoly vymezením pojmu pracovní doby a její právní úpravy, a to jak úpravy...
|
| |
| |
|
Zabezpečení žen na mateřské a rodičovské dovolené
Baboráková, Renáta ; Morávek, Jakub (vedoucí práce) ; Lang, Roman (oponent)
Tato práce se zaměřuje na zabezpečení žen na mateřské a rodičovské dovolené, a to primárně na konkrétní dávky, které jsou v mateřství a rodičovství poskytovány. Ze systému státní sociální podpory náleží ženám za splnění stanovených podmínek porodné, přídavek na dítě a rodičovský příspěvek. U porodného jsou v práci zdůrazněny specifické situace, které mohou v životě nastat. Jsou jimi převzetí dítěte do trvalé péče nahrazující péči rodičů, náhradní mateřství a úmrtí dítěte. U přídavku na dítě je uvedena úvaha nad jeho výší a následně u rodičovského příspěvku je například upozorňováno na podvodná jednání spočívající v neoprávněném pobírání této dávky nebo jsou čtenáři informováni o průběhu přijetí novely zákona o státní sociální podpoře. Ze systému nemocenského pojištění je poskytována dávka peněžité pomoci v mateřství, u které je například rozebrán možný nárok ženy na peněžitou pomoc v mateřství ve specifických situacích (těhotná studentka, těhotná osoba vykonávající trest odnětí svobody, aj.). U každé dávky jsou vždy vysvětleny obecné podmínky pro vznik nároku a taktéž její výše. Přestože je práce věnována především ženám, tak samostatná kapitola této práce se zabývá i muži a jejich příležitostmi nastoupit na místo ženy a pečovat o dítě. Samozřejmě je zmíněno zabezpečení můžu v tomto období. Ač je...
|
|
Ukončení pracovního poměru v České republice ve srovnání s právní úpravou Velké Británie
Bezstarosti, Eliška ; Hůrka, Petr (vedoucí práce) ; Lang, Roman (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá srovnáním právní úpravy ukončení pracovního poměru v České republice a ve Velké Británii. V rámci obou právních úprav se tato práce zaměřuje na srovnání ukončení pracovního poměru na základě právního jednání subjektů pracovního poměru a rovněž na ukončení pracovního poměru v důsledku právních událostí nezávislých na vůli subjektů pracovního poměru. Prostor v této práci je rovněž věnován analýze pramenů pracovního práva ve Velké Británii a komplexnímu systému rozhodovací praxe v britských pracovněprávních věcech.
|
|
Smluvní volnost versus ochrana zaměstnance
Kotula, Tomáš ; Hůrka, Petr (vedoucí práce) ; Lang, Roman (oponent)
Tato práce se zabývá problematikou smluvní volnosti a ochrany zaměstnance v pracovněprávních vztazích a konceptem flexicurity, který usiluje o nalezení rovnováhy mezi těmito dvěma protichůdnými pojmy. Jejím hlavním cílem je zhodnocení české právní úpravy vzniku a skončení pracovního poměru z pohledu flexicurity, včetně navržení případných změn právních institutů v rámci úvah de lege ferenda. Tato práce se skládá ze čtyř základních částí. První část se zabývá charakteristikou současné české pracovněprávní úpravy a vymezením konceptu flexicurity a jejím promítnutím v zákoníku práce. Tato část je zakončena představením úspěšných modelů flexicurity. Následující část analyzuje vývoj a pojetí flexicurity na evropské úrovni se zaměřením na dopady strategie EU pro jednotlivé členské státy. Stěžejní součásti této práce je část třetí a čtvrtá, které se zabývají právní úpravou vzniku a skončení pracovního poměru v České republice. V těchto částech jsou nejprve vymezeny příslušné právní instituty, které jsou následně zhodnoceny z hlediska jejich flexibility a ochrany zaměstnance. Část třetí vymezuje průběh vzniku pracovního poměru, především pak na základě pracovní smlouvy jako nejčastějšího způsobu jejího vzniku. V této souvislosti jsou rozebrány podstatné náležitosti pracovní smlouvy a podmínky jejího...
|
| |