| |
| |
|
Projekce presupozic v češtině
Veselý, Vojtěch ; Macurová, Alena (vedoucí práce) ; Hajičová, Eva (oponent) ; Bílková, Jana (oponent)
Projekce presupozic v češtině Presupozici chápu současně jako implikaci a soubor požadavků, které věta klade na (pasivní) kontext, tj. na soubor realizovaných propozic a logicko-sémantických vztahů mezi nimi sdílený účastníky komunikace. Obsahem presupozice je informace, kterou mluvčí ztvárňuje jako předem danou, komunikantům známou. Presupozice je významově užší pojem než implikace: implikovaný je každý význam vyjádřený nepřímo, avšak ne každá implikace má povahu presupozice. Kontextově zapojené složky vyjadřují propozici, která je zahrnuta v aktivním kontextu, tj. v množině propozic, na něž jsou účastníci komunikace aktivně zaměřeni. Kontextová zapojenost je jedním ze spouštěčů presupozic: informace zahrnutá v aktivním kontextu je nutnou součástí kontextu pasivního (obráceně to pochopitelně neplatí). Aby primární (přímo vyjádřená) propozice věty mohla inkrementovat kontext sdílený účastníky komunikace, musejí být splněny všechny větné presupozice, které jsou v primární propozici sémanticky zahrnuty. Presupozice je splněna jedině tehdy, je-li propozice p, která je obsahem presupozice, součástí (pasivního) kontextu. Pokud kontext nezahrnuje p ani propozici, která je s p v rozporu, např. ňp (negaci p), lze jej akomodovat, tj. propozici p k němu přičlenit. Zahrnuje-li kontext propozici, která je s p...
|
|
Mikrohistorická sonda: Osudy "agenta-chodce" Vojtěcha Kučery
Veselý, Vojtěch ; Činátl, Kamil (vedoucí práce) ; Michela, Miroslav (oponent)
Tato bakalářská práce představuje osudy Vojtěcha Kučery, agenta-chodce, který v letech 1946 - 1954 podnikl nejméně dvacet šest nelegálních přechodů Československých hranic, než byl při svém posledním přechodu chycen a v roce 1955 odsouzen za velezradu a vyzvědačství k dvaceti pěti letům vězení. V první části práce jsou na základě informací, které byly zachyceny ve svazcích StB, ve vzpomínkách rodiny a ve filmu Agent K vypovídá, konstruovány a následně dekonstruovány tři různé verze příběhu Vojtěcha Kučery. V druhé části práce je představeno několik mikrohistorických sond, skrze které se snažíme přiblížit se myšlení, jednání a motivacím Vojtěcha Kučery.
|
|
Úrazovosti u hráčů florbalu s dřívější zkušeností s ledním hokejem
Veselý, Vojtěch ; Pavlů, Dagmar (vedoucí práce) ; Novotná, Irena (oponent)
Název: Úrazovost u hráčů florbalu s dřívější zkušeností s ledním hokejem. Cíle: Zjistit, zda existuje zvýšená úrazovost hlezenního kloubu u hráčů florbalu s dřívější zkušeností s ledním hokejem, oproti hráčům florbalu bez této zkušenosti. Zhodnotit dopad provozování ledního hokeje, sportu se stále fixovanou nohou v brusli, u následného hraní florbalu na vrcholové úrovni. Metody: Pro účely této diplomové práce byl sestaven několikastránkový nestandardizovaný dotazník - dotazníková forma. Výzkumný vzorek byl tvořen 100 probandy - první skupina 25 probandů, vrcholoví hráči florbalu, kteří v minulosti hráli minimálně 5 let lední hokej na vrcholové úrovni; druhá skupina probandů 25 extraligových hráčů florbalu, třetí skupina 25 profesionálních hráčů ledního hokeje. Poslední, čtvrtou skupinu 25 probandů tvoří sportovci, splňující podmínky alespoň 3x týdně trénink a 1 mistrovské utkání - bez zaměření na lední hokej či florbal. Výsledná data byla nejprve přehledně zpracována a zachycena do přehledných tabulek v programu Microsoft Office Word 2003. Následně byla vyhodnocena data týkající se pouze úrazovosti hlezenního kloubu u hráčů florbalu pomocí statistických metod - metoda asociace a Chí-kvadrát test. Vyhodnocení Chí-kvadrát testu bylo uděláno pomocí funkce v program Microsoft Office Excel 2003. Posléze...
|
|
Kazuistika fyzioterapeutické péče o pacienta s diagnózou Guillain-Barré syndrom
Veselý, Vojtěch ; Pánek, David (vedoucí práce) ; Novotná, Irena (oponent)
Souhrn Název práce: Kazuistika fyzioterapeutické péče o pacienta s diagnózou Guillain-Barrého nemoc nebo syndrom. Cíl práce: Podat ucelené zhrnutí teoretických poznatků a vypracování kazuistiky pacienta s diagnózou Guillain-Barré syndrom. Abstrakt: Bakalářská práce se skládá ze dvou částí. Obecná část obsahuje přehledně zpracovanou problematiku Guillain-Barré syndromu jako klinického projevu prodělané lymské boreliózy. Největší prostor je věnován patogenezi, diagnostice a následné léčbě onemocnění Guillain-Barré syndromu. Speciální část se věnuje kazuistice a stanovením fyzioterapeutického plánu pacienta. Hlavním cílem terapie byla vertikalizace pacienta do stoje s výhledem na navrácení do normálního života jako před onemocněním. Kazuistika byla zpracována na pacienta neurologického oddělení Oblastní nemocnice Kladno a.s. v době souvislé bakalářské praxe od 9. 1. do 1. 2. 2012 . Klíčová slova: Gullain-Barré syndrom, Lymská borelióza, kazuistika, fyzioterapie, periferní polyradikuloneuritis.
|
|
Dlouhodobá úroveň fyzické připravenosti biatlonistů v přípravném období
Veselý, Vojtěch ; Sucharda, Jan (vedoucí práce) ; Fiala, Miloš (oponent)
Název: Dlouhodobá úroveň fyzické připravenosti biatlonistů v přípravném období Cíle: Porovnat nejlepší výsledky současných juniorských reprezentantů v biatlonu ve vybraných kontrolních testech přípravného období s juniorskými výsledky současných sportovců světové biatlonové špičky a poskytnout náhled na dlouhodobý vývoj v daných testech. Metody: V práci byla použita metoda sběru dat, metoda analýzy dat a metoda komparace. Metoda sběru dat byla prvním krokem, kdy jsme sumarizovali všechny dostupné juniorské výsledky vybraných kontrolních testů v přípravném období. Dále byla využita metoda analýzy dat pro výběr nejlepšího dosaženého času jednotlivých juniorských závodníků ve vybraných testech ze všech získaných výsledků. Metoda komparace byla zvolena v samém závěru práce, kdy jsme pomocí přehledných tabulek a grafů porovnali mezi sebou nejlepší dosažené výsledky všech juniorských závodníků. Aritmetický průměr byl využit jako statistická metoda pro práci s výsledky. Výsledky: Na základě porovnání úrovně výkonnosti, v období 2001 - 2012 v kontrolních testech v přípravném období, skupiny současných juniorů a juniorské úrovně výkonnosti skupiny současných sportovců světové biatlonové špičky jsme zjistili, že dlouhodobá úroveň výkonnosti současných juniorů je horší než úroveň výkonnosti tehdejších...
|
| |
|
Lexikální prostředky neurčité kvantifikace v současné češtině
Veselý, Vojtěch ; Bozděchová, Ivana (vedoucí práce) ; Nebeská, Iva (oponent)
Neurčité lexikální kvantifikátory kvantum jenom udávají (několik), jenom hodnotí (přinejmenším), nebo udávají i hodnotí (většina kvantifikátoru, např. mnoho). Kvantum pouze hodnotí kvantifikátory synsémantické (částicové), ostatní kvantifikátory jsou autosémantické. Částicové kvantifikátory hodnotí nejen kvantum vyjádřené explicitně, ale též kvantum implikované. Autosémantické kvantifikátory mohou být adjektivní, číslovkové nebo příslovcové. Hodnotící složka kvantifikace má relační povahu. Udávané/udané kvantum je velikostně porovnáno s kvantem bázovým a na základě toho hodnoceno jako velké, nebo jako malé. Některé částicové kvantifikátory hodnotí také velikost rozdílu mezi oběma kvanty. Báze kvantifikace může být vázána subj ektivně/intersubj ekti vně, nebo objektivně. Subjektivně/intersubjektivně vázáno je kvantum, které mluvčí v určité situaci pociťuje jako standardní nebo jako nejmenší (už) žádoucí, popř. jako největší (ještě) žádoucí. Objektivně vázáno je kvantum reálné nebo kvantum, které odděluje uskutečnění děje od jeho neuskutečnění. Udávané/udané kvantum může mít povahu mnohosti, rozsahu nebo intenzity. V případě kvantifikace sloves mohou být potenciálně vyjádřeny všechny tyto významy (současně). Rozlišujeme kvantifikaci primární a sekundární: sekundární je takový kvantifikátor, který kvantifikuje...
|
|
Lexikální prostředky neurčité kvantifikace v současné češtině
Veselý, Vojtěch ; Bozděchová, Ivana (vedoucí práce) ; Nebeská, Iva (oponent)
Neurčité lexikální kvantifikátory kvantum jenom udávají (několik), jenom hodnotí (přinejmenším), nebo udávají i hodnotí (většina kvantifikátoru, např. mnoho). Kvantum pouze hodnotí kvantifikátory synsémantické (částicové), ostatní kvantifikátory jsou autosémantické. Částicové kvantifikátory hodnotí nejen kvantum vyjádřené explicitně, ale též kvantum implikované. Autosémantické kvantifikátory mohou být adjektivní, číslovkové nebo příslovcové. Hodnotící složka kvantifikace má relační povahu. Udávané/udané kvantum je velikostně porovnáno s kvantem bázovým a na základě toho hodnoceno jako velké, nebo jako malé. Některé částicové kvantifikátory hodnotí také velikost rozdílu mezi oběma kvanty. Báze kvantifikace může být vázána subj ektivně/intersubj ekti vně, nebo objektivně. Subjektivně/intersubjektivně vázáno je kvantum, které mluvčí v určité situaci pociťuje jako standardní nebo jako nejmenší (už) žádoucí, popř. jako největší (ještě) žádoucí. Objektivně vázáno je kvantum reálné nebo kvantum, které odděluje uskutečnění děje od jeho neuskutečnění. Udávané/udané kvantum může mít povahu mnohosti, rozsahu nebo intenzity. V případě kvantifikace sloves mohou být potenciálně vyjádřeny všechny tyto významy (současně). Rozlišujeme kvantifikaci primární a sekundární: sekundární je takový kvantifikátor, který kvantifikuje...
|