|
Yugoslavian phantom identity
Nandi, Danijela ; Hájek, Martin (vedoucí práce) ; Spalová, Barbora (oponent)
Výzkumné téma diplomové práce vychází z medicínského pojmu známého jako "fantomová bolest". Definice na webu Mayo Clinic uvádí, že "fantomová bolest je bolest, která je pociťována, jako by vycházela z části těla, která již neexistuje. Lékaři kdysi věřili, že tento post- amputační fenomén je psychologického rázu, v dnešní době nicméně odborníci mají za to, že jde o skutečné pocity pocházející z míchy a mozku. (Mayo Clinic, n.d.). Předkládaná práce zkoumá ideu "fantomové identity" konceptualizovanou jako identitu, se kterou se mohou ztotožňovat nebo ji jako takovou vyjadřovat obyvatelé již neexistující země - Jugoslávie. Klíčovouotázkou je,zda vůbec existuje něco takového jako společná identita bývalého společného státu, která by byla odlišná od etnických a jiných post-jugoslávských identit. A dále pak, jak vlastně tento proces identifikace funguje a jaké jsou jeho základní element. Práce zkoumá možnost existence takové společné identity nebo jejích prvků, které by se projevovaly pouze (a specifickým způsobem), když jsou tito jedinci spolu, obvykle v kontextu společenských aktivit nebo sdílené emigrační zkušenosti. Hledání identity založené na etnických principech, jako je jazyk či území, identity odlišné od ostatních identit, a to i v rámci jednotlivců různých etnik, je v jistém smyslu provokativní...
|
|
Pandemie: o válce, útlaku a jiných metaforách
Tikal, Matěj ; Dvořák, Tomáš (vedoucí práce) ; Hájek, Martin (oponent)
Tato práce se zabývá analýzou metafor objevující se ve vystoupeních politických elit, a které byly využívány k sociální konstrukci významu pandemie Covid-19 a jejích dopadů na společnost. V práci je pandemie Koronaviru nejdříve popsána jako politický problém. Následně jsou představeny teze o sociálním konstruktivismu a na vybrané literatuře je shrnuto dostupné poznání o pandemickém diskurzu. Politická rétorika je v této práci pojímána jako konfliktní a ve vzájemném vztahu s veřejnou debatou. Práce pokračuje výkladem konceptuální teorie metafor. Na základě kritické metaforické analýzy tato práce v rámci používaných metafor odhalila konflikt mezi hodnotami bezpečí a svobody, které se projevily v rozporu mezi metaforou války a metaforou útlaku, a kterýmžto konfliktem lze vysvětlit některé fenomény, kterých byla česká společnost během pandemie svědkem. Práce ukazuje, že metafory jsou vhodným nástrojem pro zkoumání interpretace problémů, které se se vymykají poznání skrze nástroje dostupné sociálním aktérům v rámci jejich každodenního vědění, a proto se analýza metafor může ukázat jako prospěšným nástrojem při zkoumání následujících krizí, které mohou do značné míry působit minimálně podobně abstraktním dojmem, jako pandemie Covid-19.
|
|
Fenomén samoživitelství v online prostoru a veřejném mínění
Němcová, Barbora ; Hájek, Martin (vedoucí práce) ; Vocásek, Tibor (oponent)
Tato bakalářská práce se zaměřuje na analýzu rozdílů v postojích k samoživitelkám ve veřejném mínění a mediálním prostoru. V teoretické části se text opírá o koncepty feminizace chudoby, stigmatizace a teorie nastolování agendy. Práce využívá kvantitativních metod - faktorové analýzy a analýzy kontingenčních tabulek veřejného mínění (z dat VÚPSV 2019) a obsahové analýzy internetových článků (326). Analýza veřejného mínění ukázala různorodost postojů zaujímaných vůči samoživitelkám, kdy ženy, svobodní a rozvedení lidé vykazují spíše souhlas s monoparentální výchovou a finanční podporou ze strany státu, zatímco muži, lidé v manželském svazku a starší respondenti spíše nesouhlasí. Byla zde nalezena obecná tendence souhlasit spíše s finanční podporou samoživitelek. Kvantitativní obsahová analýza internetových článků ukázala, že mediální obraz samoživitelek je převážně nestigmatizující nebo pozitivní (56 %). Přestože v médiích převažuje nestigmatizující obraz, stále existuje tendence k homogenizaci a stereotypizaci samoživitelek jako obětí genderových a strukturálních nerovností. Mediální obraz reprodukuje představu o samoživitelkách jakožto obětech, závislých na finanční pomoci, což koresponduje s konceptem feminizace chudoby. V obou typech zkoumaných dat se objevuje téma nutnosti externí finanční...
|
|
Studie provozuschopnosti silniční sítě s využitím telematických přístupů
Bruna, Jiří ; Hájek, Martin (oponent) ; Jurová, Marie (vedoucí práce)
Při vyšetřování dopravní nehody na silnici je obvykle k dispozici jen velmi málo objektivních informací. Elektronické záznamové zařízení provozních hodnot ve vozidle, jež je tématem mé diplomové práce, by mohlo zaznamenávat maximum provozních informací o vozidle (čas, rychlost, činnost brzd, činnost ABS, světla, blikače, provozní hodnoty motoru apod.) Tyto objektivní informace by měly bezesporu přinos k urychlení řešení dopravní nehody na silnici.
|
|
Jugoslávská válka v bosenských médiích
Delic, Lamija ; Hrůzová, Andrea (vedoucí práce) ; Hájek, Martin (oponent)
Lamija DELIC, Jugoslávská válka v bosenských médiích Abstrakt Média v moderní společnosti přispívají k vytváření nových mýtů. Některé z těchto mýtů pocházejí ze zábavního průmyslu a kultury celebrit. Média se však jako prvek kulturní matrice podílejí také na vytváření nových politických mýtů. V etno-národních společnostech fungují tyto mýty jako základ pro sjednocení národa a určení jeho identity, zejména během konfliktu nebo války. Jejich úlohou je také vytvářet obraz světa modelováním obrazů minulosti, v nichž jsou příslušníci jiných kultur a národů zobrazování jako nepřátelé. Diplomová práce se zaměří na studium kolektivní paměti, a způsob, jakým novináři a novinářky Bosny a Hercegoviny prožívali válku skrze média a jejich roli během války v letech 1992-1995. Válečný žurnalismus slouží jako klíčový aktér při utváření kolektivní paměti. Novináři fungují jako interpreti, prezentují příběhy a rámují události, které přispívají ke kolektivnímu pochopení války. Mají moc ovlivnit veřejnou paměť tím, jak vybírají, interpretují a šíří informace, ovlivňující také to, jak občané vnímají a pamatují si konflikt. Co si pamatujeme a jak si pamatujeme, se neustále mění, a tak odhaluje moc médií při utváření toho, jak pozorujeme a vzpomínáme na události během a po období ozbrojených konfliktů. Autoři, kteří budou sloužit...
|
| |
|
"It should be as important as your basic hygiene": How Students in Singapore Experience and Understand Sexuality Education
Shamsun Nahar, Nur Amalina ; Hájek, Martin (vedoucí práce) ; Hrešanová, Ema (oponent)
Sexuální zdraví (SH) zahrnuje více než pouhou nepřítomnost nemoci; zahrnuje celkovou pohodu jedince v otázkách sexuality. Během formativních let je pro rozvoj gramotnosti SE zásadní přístup ke komplexním informacím a znalostem o sexuálním zdraví. Proto je sexuální výchova (SE) klíčová při formování sexuální pohody. Globálně existují dva přístupy k SE, komplexní sexuální výchova (CSE), která prokázala lepší výsledky v oblasti sexuálního zdraví, a abstinence pouze do manželství (AOUM). V Singapuru je převládající strategií AOUM, která zdůrazňuje abstinenci jako primární obranu proti těhotenství a pohlavně přenosným chorobám. Někteří tvrdí, že singapurská heteronormativní kultura a ekonomické cíle ovlivňují přijetí AOUM. Uprostřed zvýšeného počtu hlášených případů sexuálního zneužívání mezi studenty a učiteli však vyvstávají otázky týkající se účinnosti zavedení SE. Tato studie zkoumá chápání, význam a zkušenosti SE mezi studenty v singapurských školách. Za použití kvalitativní metodologie bylo dotazováno osm jednotlivců a k analýze dat byla použita tematická analýza vedená Braunem a Clarkem. Studie identifikovala čtyři hlavní témata: nezapomenutelná setkání, důraz na abstinenci, požadavek na větší znalosti a přítomnost studu kolem tématu. Zjištění ukazují, že studenti v Singapuru zastávají různé...
|
| |
| |
|
"Neodevzdat moc": Neasistovaný porod v České republice.
Jiřičková, Barbora ; Hrešanová, Ema (vedoucí práce) ; Hájek, Martin (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá problematikou neasistovaného porodu z perspektivy medicínské antropologie, resp. antropologie porodu. Pozornost je věnována především tomu, proč se některé ženy pro tento porod rozhodují, s přihlédnutím ke společenskému a právním kontextu, v němž je tato volba činěna. Práce je založena na kvalitativním výzkumu, a vychází především z hloubkových rozhovorů s devíti ženami, které mají vlastní zkušenost alespoň s jedním porodem bez odborné zdravotnické asistence. Hlavní zjištění této práce potom vycházejí především z tematické analýzy dat a jejich interpretace, na základě níž bylo identifikováno pět tematických kategorií: vlastní konceptualizace porodu, následování vlastních potřeb, nedůvěra v lékaře a v bio-medicínský systém, autoritativní vědění a péče u porodu. Celkovým zastřešujícím tématem je potom snaha žen "neodevzdat svou moc", která koresponduje s ustanovením aktérství (agency) rodičky v rámci těhotenství a porodního procesu. Práce kromě jednotlivých faktorů, které mají vliv na rozhodnutí rodiček, představuje také strukturální bariéry, které mohou volbu ovlivňovat, a které tvoří především nedostupnost komunitních asistentek, zapříčiněná do značné míry českou právní úpravou péče u domácích porodů. Kromě toho se však práce detailně věnuje tomu, jaké významy rodičky...
|