|
Distribuce predátorů, riziko predace a antipredační strategie vrubozobých
Kreisinger, Jakub ; Albrecht, Tomáš (vedoucí práce) ; Bureš, Stanislav (oponent) ; Tkadlec, Emil (oponent)
Jakub Kreisinger - souhrn Ph.D. these: Predace je důležitý selekční faktor ovlivňující řadu evolučních a ekologických procesů. Krajiné změny způsobené vlivem člověka mohou pozměnit tyto procesy díky kvalitativním a kvantitativním změnám v komunitě predátorů. Tato these obsahuje čtyři články které jsou zaměřené na různé askpekty hnízdní predace antipredačních strategií a distribuce predátorů v krajině. První příspěvek "Nest protection in mallards (Anas plathyrhynchos): Untangling the role of crypsis and parental behaviour" (Kreisinger & Albrecht 2008) se zaměřuje na analýzu vlivu antipredačních strategií na reprodukční úspěšnost u kachny divoké. Naše experimentální data ukazují, že hnízdní úspěšnost ovlivňuje současně řada antipredačních strategií jako je výběr umístění hnízda, antipredační vliv rodičovského chování a krypse v důsledku zakrývání hnízda hnízdním materiálem během přestávek v inkubaci. Na rozdíl od některých dřívějších studií naše data ukazují že relativní efekt krypse a rodičovského chování na přežívání hnízd není v interakci s antipredačním efektem zakrytí hnízda vegetací. V článku "Corridor versus hayfield matrix use by mammalian predators in an agricultural landscape" (Šálek et al. in press), byla testována hypothésa že lineární pásy pokryté křovinatou vegetací vzrostlou trávou jsou...
|
|
Inkubační strategie vybraných druhů kachen
Klvaňa, Petr ; Albrecht, Tomáš (vedoucí práce) ; Šálek, Miroslav (oponent) ; Bureš, Stanislav (oponent)
- 1 - Inkubační strategie vybraných druhů kachen Souhrn disertační práce Samice většiny druhů kachnovitých (Anatidae) investují do hnízdění velké množství energie, jelikož zajišťují tvorbu snůšky, inkubaci i následnou péči o mláďata. Situace, kdy role samce je omezena na strážení samice, případně potravního teritoria, panuje u všech druhů kachen severní polokoule. Tato skutečnost činí z řady druhů kachen vhodný model k studiu optimalizace rodičovské investice do reprodukčního pokusu. Na druhou stranu optimalizace investice je velmi komplexní proces podmíněný celou řadou faktorů, zahrnující délku hnízdní sezóny, množství potravy, věk jedince, riziko predace jedince nebo snůšky, či výsledek předchozího hnízdění. Postihnout komplexně všechny faktory ovlivňující inkubační úsilí je však v rámci terénního výzkumu věc nelehká, ne-li nemožná. Výzkumník je tudíž nucen zaměřit se na užší okruh otázek a studovat "pouze" dílčí část reprodukční strategie daného druhu. Tato práce je věnována nejdůležitější fázi reprodukčního cyklu - období inkubace snůšky. V tomto období je samice vystavena velkým energetickým výdajům v podobě zajištění teplotního optima vyvíjejícím se zárodkům, na druhou stranu je její čas pro příjem potravy významně omezen. Strategie, jak náročné období inkubace dovést do úspěšného konce, zahrnuje...
|
|
Ekologie strnada rákosního Emberiza schoeniclus v rybničních podmínkách
Musilová, Zuzana ; Musil, Petr (vedoucí práce) ; Procházka, Petr (oponent) ; Krištín, Anton (oponent)
5 ÚVOD a SHRNUTÍ "It would appear that, in response to a stable and predictable resource, many species have evolved a strategy of returning to the same network of areas throughout their life cycle...When wetland habitat is predictable, this is a good strategy, but increasingly, human disruption to annual cycles makes this a strategy that is less likely to ensure survival and successful reproduction." Tony Fox in Kear 2005: Duck, Geese and Swans, p 134 Studium ptačí "life-history" počínaje variabilitou ve velikosti a počtu vajec, přes dobu inkubace, počet snůšek za rok, až po přežívání mláďat a dospělců patří mezi již tradičně zkoumané odvětví ornitologie (Lack 1968, Owen & Black 1990, Newton 1998, Kear 2005, Benett & Owens 2005). Takřka ve všech stadiích svého životního cyklu jsou ptáci ohrožováni na životě, ať již z důvodů nedostatku potravy, predace, nepříznivého počasí, nemocí nebo lidskými zásahy (Benett & Owens 2005). V rámci ptačí říše existuje vysoká variabilita, jak se s těmito omezeními vyrovnat. Pomocí přírodní selekce dochází k optimalizaci investic do růstu, přežívání a reprodukce (např. Lack 1954, Lack 1968, Charnov & Krebs 1974). Tyto tři okruhy spolu velice úzce souvisí. Růst je náročný a snižuje energetické zásoby, které by mohly být investovány do reprodukce. Obdobně reprodukce omezuje...
|
|
Změny antipredační strategie v průběhu ontogeneze
Schusterová, Zoe ; Exnerová, Alice (vedoucí práce) ; Šípek, Petr (oponent)
Změny antipredačních strategií jsou aktuálním tématem, protože nám pomáhají porozumět výhodám a omezením jednotlivých strategí. Také mohou pomoci vysvětlit určité chování živočichů v daném ontogenetickém stádiu. Má práce shrnuje dosavadní poznatky o tomto fenoménu. První kapitola poskytuje přehled taxonů, u kterých byla změna antipredační strategie v ontogenezi popsána. Poté se zaměřuji na antipredační mechanismy podléhající změně. Dále uvádím hypotézy vysvětlující vznik změn antipredační strategie a benefity, které živočichům přináší. Na konci jsou uvedeny faktory, které mohou změnu strategie ovlivňovat. Klíčová slova: antipredační strategie, predace, aposematismus, krypse, mimikry
|
|
Biogeografie herpetofauny ostrovů Egejského moře
Sýkorová, Marta ; Šmíd, Jiří (vedoucí práce) ; Papežík, Petr (oponent)
Biogeografie herpetofauny Egejského moře je v posledních třiceti letech předmětem důkladného zkoumání. V evoluční biologii jsou ostrovy považovány za modelové ekosystémy. Lze na nich pozorovat morfologické, fyziologické a behaviorální změny, označované jako takzvané "ostrovní syndromy". Vznik těchto syndromů je závislý na velikosti ostrova, jeho vzdálenosti od pevniny a na stáří ostrova. Dále také na hustotě populace, dostupnosti zdrojů a přítomnosti predátorů. Konkrétními projevy těchto syndromů jsou u plazů obývajících Egejské ostrovy: výskyt endemismu, gigantismu a nanismu, barevné změny, častější autotomie ocasu, kanibalismus a potravní specializace. Většina těchto změn je popsána na ještěrkách rodu Podarcis, zejména na Podarcis erhardii, jelikož je v této oblasti nejrozšířenějším plazem. Druhým velmi rozšířeným, a proto často zkoumaným plazem je Mediodactylus kotschyi. Ke změnám často dochází na malých ostrovech, jedinci tak bývají porovnáváni s příslušníky stejného druhu z většího ostrova nebo z pevniny. Výskyt endemitů je významně vyšší na ostrovech, které jsou déle odděleny od pevniny. Vznik gigantismu a nanismu nejvíce ovlivňuje predace, vnitrodruhová nebo mezidruhová kompetice a množství ptačích kolonií na ostrově. Přítomnost ptačích kolonií zajišťuje plazím druhům přísun živin, kterých...
|
|
Aquatic insects versus fish: adaptations to fish predation
Chawner, Adam Mark ; Černý, Martin (vedoucí práce) ; Jor, Tomáš (oponent)
v češtině Tato bakalářská práce je rešerší dostupných zdrojů o adaptacích vodního hmyzu vůči rybí predaci během všech fází jejich vývoje. Vzhledem k tomu, že je vodní hmyz velká skupina často si nepodobných druhů, je vodní hmyz jako takový na úvod této práce představen, včetně prostředí, ve kterém žije. Ryby jsou jedny z nejdůležitějších a nejčastějších predátorů vodního hmyzu a mají velký dopad na jejich život, proto si vodní hmyz během své evoluce vyvinul mechanismy sloužící k obraně. Tato práce identifikuje širokou škálu obranných mechanismů vodního hmyzu jako jsou úpravy vzorců chování vlivem predátorů, vývin pokročilých morfologických obranných struktur, syntéza obranných chemických látek nebo změny v časování důležitých momentů vývoje určených k zmenšení vlivu rybí predace. Vliv rybích predátorů na vodní hmyz je nejčastěji v larválním stádiu, ale u několika řádů podléhají predaci i ve vodě žijící dospělci. Jedná se zejména o vodní zástupce Coleoptera, u kterých jsou popsány velmi sofistikované způsoby, kterými se chrání před rybami. Ovipozice je v této práci zmíněna jako možná strategie, jak zmírnit vliv rybí predace ještě před vylíhnutím larev. Jak využít rybí predace k přirozené kontrole populací larev komárů ve světe je popsáno, shrnuto a zhodnoceno. Klíčová slova: vodní hmyz, rybí...
|
|
Vliv intenzity žadonění na míru predace u ťuhýka obecného a kukačky obecné
ČAPEK, Jan
V této studii jsem zkoumal, zdali hlasitější žadonění kukačky obecné (Cuculus canorus), která představuje hnízdního parazita, zvýší míru predace na hnízdo ťuhýka obecného (Lanius collurio), jehož mláďata žadoní s nižší hlasitostí. Experiment probíhal nejprve v červnu, tedy v hnízdní sezóně ťuhýka a druhý na podzim roku 2023. V jarních pokusech byla hnízda umístěna do keřů a na podzim umístěna na zem. Experiment vždy probíhal na trojici hnízd, kdy na každém hnízdě hrála rozdílná nahrávka. Konkrétně se jednalo o nahrávky mláděte kukačky obecné, dále mláďat ťuhýka obecného a třetí reproduktor představoval tichou kontrolu. Na těchto hnízdech jsem pozoroval, zdali bude na některé z nich míra predace vyšší než na ostatní. Zvláště zdali bude míra predace vyšší na hnízdo s nahrávkou kukačky obecné.
|
|
Nerybí kořist v potravě rybožravých savců, vydry říční (Lutra lutra) a norka amerického (Neovison vison)
Tuzarová, Veronika ; Čech, Martin (vedoucí práce) ; Poledníková, Kateřina (oponent)
Vydra říční (Lutra lutra) se řadí společně s norkem americkým (Neovison vison) mezi významné predátory ryb nejen v České republice, ale i v dalších regionech napříč celou Evropou. Jedním z cílů této práce je z dostupné literatury zjistit, jaké druhy kořisti tvoří u vydry říční a u norka amerického nerybí složku potravy a jak se v závislosti na habitatu a sezóně mění jejich procentuální zastoupení v potravě obou zkoumaných druhů. Dalším cílem také je ověřit, zda norek americký má v potravě vyšší podíl nerybí kořisti v porovnání s vydrou říční. Zpracovaná data popisující potravu pomocí analýzy trusu v jednotkách biomasy byla rozdělena podle klimatických regionů, tj. temperátní či mediteránní oblast a také dle typu vodního prostředí, tj. stojatá či tekoucí voda. Výsledky práce ukazují, že norek americký v průběhu celého roku konzumoval průměrně třikrát více nerybí kořisti (74 % biomasy) než vydra říční (24 % biomasy). Změna ročního období se v nerybí potravě predátorů nejvíce projevila v míře konzumace žab a ptáků. Z nerybích kategorií se dle zpracovaných dat oba predátoři zaměřovali zejména na žáby, ptáky a raky. Značný rozdíl byl ale zaznamenán v lovu savců, a to ve všech zkoumaných habitatech. Zatímco v potravě norka tvořili průměrně 30 % biomasy, u vydry říční pouze 1 %. Klíčová slova: vydra...
|
|
Specifická reakce primátů na hadí predátory
Regásková, Kristýna ; Landová, Eva (vedoucí práce) ; Lhota, Stanislav (oponent)
Specifická reakce na hadí predátory je u primátů zapříčiněna dlouhou koevolucí s hady. Tato dlouhodobá koevoluce vedla u primátů ke vzniku specifické a komplexní reakce při střetu s hady. Znaky, podle kterých primáti hady rozpoznávají oproti jiným druhům stimulů mohou být na základě pachové či vizuální informace. Reakcím jako je apriorní strachová či vyhýbavá reakce mohou následovat různé antipredační například specifická vokalizace, vyhýbavé chování, včasný útěk nebo naopak aktivní obranu a mobbing. Reakce na jedovaté hady a škrtiče se může v mnoha ohledech lišit na základě odlišné hrozby, kterou představují. Klíčová slova: Predace, mobbing, had, primáti, vokalizace, anxieta
|
|
Interactions among free-living prokaryotes and protists in microbial communities
Jirouchová, Kateřina ; Pánek, Tomáš (vedoucí práce) ; Fiala, Ivan (oponent)
Prvoci a prokaryota žijí v přirozeném prostředí jako součást komplexních mikrobiálních společenstev, jejichž členové spolu vzájemně interagují. Komunity se mohou skládat z několika málo nebo i mnoho druhů, které spolu interagují mnoha různými způsoby, jako například můžeme zmínit vztahy predátor/kořist ekto/endosymbiózu, parazitismus, ovlivnění vývoje nebo chování interakčního partnera či škodlivé baktericidní či algicidní interakce, vedoucí k vzniku složité sítě vztahů, které ovlivňují strukturu mikrobiálního společenstva, jakož i metabolismus a chování v něm přítomných druhů. Tato bakalářská práce si klade za cíl poskytnout ucelený přehled interakcí mezi volně žijícími prvoky a prokaryoty v mikrobiálních společenstvech s výjimkou dobře prozkoumaných interakcí jako jsou predace, ekto/endosymbióza a parazitismus. Práce je zaměřená na méně známé interakce, jejich význam a nastiňuje možnosti dalšího výzkumu.
|