|
Odlišnosti v biologii geografických kmenů motolice Schistosoma mansoni
Žirovnická, Tereza ; Macháček, Tomáš (vedoucí práce) ; Peterková, Kristýna (oponent)
Tato bakalářská práce pojednává o geografických kmenech motolice Schistosoma mansoni, přičemž shrnuje poznatky o jejich vzájemných rozdílech. Cílem práce je zejména literární rešerše komparativních studií zmiňujících popisy určitých kmenů S. mansoni a následná identifikace odlišností napříč jednotlivými geografickými kmeny. Mezi významné srovnávané údaje byla mimo morfologicko-anatomické odlišnosti zahrnuta i prepatentní perioda, distribuce vajíček v hostiteli a působená patologie, včetně tvorby granulomů. Výsledky této práce potvrzují, že se jednotlivé geografické kmeny v různých aspektech navzájem liší, a to často i mezi izoláty ze stejné oblasti. Geografické kmeny jsou ve výzkumech zastoupeny nerovnoměrně, a to může skrz výsledky dominantních kmenů zkreslit náš pohled na vybrané aspekty biologie schistosom. Je tedy důležité podporovat další, diversifikovaný výzkum zohledňující veškeré faktory experimentů. Získané poznatky o vlastnostech geografických kmenů mohou poskytnout důležité informace pro vývoj strategií kontroly schistosomózy a přinést užitek postiženým populacím po celém světě. Klíčová slova: Schistosoma mansoni, schistosomóza, geografický kmen, komparativní analýza, prepatentní perioda, distribuce vajíček, patologie
|
|
Recent diagnostic challenges in schistosmiasis
Liberdová, Jana ; Chanová, Marta (vedoucí práce) ; Horák, Petr (oponent)
Schistosomóza je závažné onemocnění celosvětového lékařského a veterinárního významu. Tuto nemoc způsobují dvou hostitelské motolice rodu Schistosoma. Více než 250 miliónů lidí je v současnosti nakaženo a 700 milionů lidí tato zanedbávaná tropická nemoc denně ohrožuje. Schistosomóza je rozšířená hlavně v subsaharské Africe, a to zejména u chudých obyvatel žijících ve špatných podmínkách s omezeným přístupem k čisté vodě. Celosvětová kontrola této nemoci je zařizována hlavně pomocí preventivních terapeutických kampaní jednoho léku. Měnící se epidemiologická situace společně s obecnou povahou této parazitózy (dlouhodobý vývoj s několika fázemi, multiorgánová patogeneze s komplikovanými projevy) činí její diagnostiku problematickou. Současné diagnostické standardy mohou být ve spoustě situací nespolehlivé a jejich univerzální využití by se mělo přehodnotit. Pro diagnostiku schistosomóz platí, že výběr konkrétní metodiky by se měl provádět na základě nároků jednotlivých diagnostických situací. Tato práce shrnuje současné přístupy a výzvy v diagnostice schistosomóz. Klíčová slova: schistosomóza, diagnostika, opomíjené nemoci, celosvětová kontrola, eliminace
|
|
Laboratorní cykly schistosom, chov mezihostitelských plžů a jejich ekologické nároky
Nečasová, Monika ; Mikeš, Libor (vedoucí práce) ; Horák, Petr (oponent)
Čeleď Schistosomatidae je významnou skupinou krevních motolic zahrnující vážné patogeny člověka a hospodářských zvířat. Z hlediska rozmnožování se jedná o gonochoristické parazity. Jejich životní cyklus probíhá ve dvou fázích - nepohlavní rozmnožování v mezihostiteli (sladkovodní a mořští plži) a pohlavní rozmnožování v definitivním hostiteli (savci a ptáci). Vzhledem ke své patogenitě u definitivních hostitelů, je životní cyklus schistosom hojně udržován v laboratořích. Pro zachování celého cyklu jsou velice důležití mezihostitelští plži, kterými jsou například zástupci čeledi Lymnaeidae. Jejich vnímavost k parasitismu schistosomami se však mezidruhově výrazně liší. Plovatky byly v minulosti klasifikovány do několika rodů podle různých parametrů. Nejčastější byla systematika založená na anatomických a morfologických rozdílech. Nejpřesnější taxonomie se však odvíjí od molekulárních dat a vzájemné fylogenetické vztahy lymnaeidních plžů zůstávají předmětem výzkumu. Jedná se o sladkovodní čeleď plžů se specifickými ekologickými a nutričními nároky. Shrnuté informace o jejich ekologii odhalují, že plovatkovití plži jsou velice sensitivní na přítomnost těžkých kovů ve vodě, jako je olovo, měď a kadmium. Naopak se řadí mezi méně citlivé plže na deriváty amoniaku. Dalším abiotickým faktorem, který na tyto...
|
|
Exkrečně-sekreční proteiny obratlovčích stádií schistosom v kontextu jejich biologie
Konečný, Lukáš ; Mikeš, Libor (vedoucí práce) ; Kašný, Martin (oponent)
Krevní motolice čeledi Schistosomatidae jsou původci vážného onemocnění lidí i teplokrevných zvířat. Lidská schistosomóza postihuje přes 258 miliónů lidí. Nejzásadnější patologické projevy tohoto onemocnění nejsou způsobeny dospělými červy, ale reakcemi na antigeny vajíček, která zůstávají uvězněna v tkáních. Všechna stádia těchto parazitů uvolňují tzv. exkrečně-sekreční produkty, jejichž podstatnou část tvoří proteiny a složení těchto produktů je do jisté míry druhově a stádiově specifické. Tyto látky mají mnoho funkcí, které hrají roli pro úspěšný přenos parazita a ovlivňují jeho interakce s hostitelem. Různé přístupy ke sběru a analýze těchto molekul nemusí vždy přesně odrážet sekreční procesy in vivo, jelikož vždy využívají in vitro technik. Výzkumem těchto vylučovaných látek bylo odhaleno mnoho mechanismů, jakými parazit úspěšně moduluje imunitní systém hostitele a uniká před ním. Přesto, že bylo mnoho těchto molekul označeno za potenciální kandidáty na vývoj vakcíny, dostatečně účinná vakcína stále nebyla vyvinuta. S obrovskými technologickými pokroky pro identifikaci těchto proteinů je toto téma stále aktuálnější. Tato práce se věnuje složení exkrečně-sekrečních produktů obratlovčích stádií schistosom a významu jednotlivých složek pro jejich biologii. Klíčová slova: Schistosoma,...
|
| |