|
Hostility, population sorting, and backwardness: quasi-experimental evidence from the Red Army after WWII
Ochsner, Christian
Does a short episode of conflict or exposure to hostile troops cause regional economic backwardness, and if so, why and how does it persist? I answer these questions by exploiting economic differences across the idiosyncratic and short-lived line of contact between the Red Army and the Western Allies in South Austria at the end of WWII. Spatial regression discontinuity estimates show that hostile presence of the Red Army for 74 days caused an immediate relative population decline of around 12%, amplified to 25% by today. Age-specific migration patterns and subsequent fertility differences explain the multiplying effects. Sector development and measures of local labor productivity in 2011 also lag behind in regions briefly seized by the Red Army, likely driven by skill-specific migration and hampered investment patterns after WWII. The findings provide novel insights into the long-run effects of wars and conflicts, and point to the isolated role of the Red Army’s hostile actions after WWII to understand the European economic East-West divide.\n
|
|
Nepřátelské a agresivní chování pacientů vůči sestrám v klinické praxi
ŠMEJKALOVÁ, Alžběta
Současný stav: Agresivní a nepřátelské chování pacientů vůči sestrám v klinické praxi je alarmujícím a častým jevem, který ohrožuje bezpečnost a pohodu zdravotnického personálu. Cíle: Prvním cílem této diplomové práce bylo vyhodnotit počet nežádoucích událostí ve skupině "Chování osob" hlášených do "Národního portálu pro Systém hlášení nežádoucích událostí (SHNU)" ve sledovaném období 2018-2021. Druhý cíl spočíval ve vyhodnocení výskytu agresivního chování pacientů vůči sestrám v klinické praxi. Třetím cílem bylo popsat spektrum preventivních ošetřovatelských postupů minimalizujících riziko agresivního chování pacientů vůči sestrám. Metodika: První výzkumnou metodu představovala sekundární analýza statistických dat z Národního portálu pro Systém hlášení nežádoucích událostí (ÚZIS ČR 2022). Druhou výzkumnou metodou byla kvantitativní část výzkumné studie, realizovaná technikou dotazování sester z interních a chirurgických oborů (standardní i intenzivní péče), prostřednictvím standardizovaného dotazníku. "Agrese pacientů vůči sestrám při výkonu povolání (Lepiešová et al. 2015)". Třetí výzkumnou metodou se stal kvalitativní výzkum realizovaný technikou hloubkových rozhovorů s manažery ošetřovatelské péče. Výsledky: Z výsledků bylo patrné, že nejčastěji hlášenou událostí do Národního portálu SHNU jsou dekubity. Výsledky kvantitativního šetření ukazují, že agrese pacientů nesouvisí s oborem péče (p = 0,587). Dále ukazují, že čím delší klinickou praxi sestra má, tím častěji se setkává s agresí pacientů (p < 0,001). Výsledky kvalitativního šetření popisují nejčastější preventivní postupy minimalizující riziko agresivního chování pacientů vůči sestrám, mezi které patří: školení a vzdělávání personálu, řádné hlášení nežádoucích událostí, řešení nedostatku personálu, použití omezovacích prostředků, farmakologických prostředků a vhodná komunikace s pacienty a jejich rodinou. Vedení nemocnice se připravuje na riziko agrese ze stran pacientů pomocí školení personálu. Závěr: Praktickým výstupem této diplomové práce je soubor doporučení pro nelékařský zdravotnický personál.
|
|
Charles de Gaulle and his changing perspectives on Germany
Čech, Damián ; Matějka, Ondřej (vedoucí práce) ; Emler, David (oponent)
Bakalárska práca Charles de Gaulle a jeho pohľad na Nemecko v premenách jeho života sa zameriava na postavu Charlesa de Gaulla a na jeho vnímanie Nemecka v rozličných etapách jeho života. Pre tieto potreby práca sa zameriava hlavne na analýzu memoárov, poznámok a listov, ktoré sú v práci rozoberané a roztriedené tematicky. Práca pokrýva obdobie rokov 1919-1969. Hlavným cieľom samotnej práce je pracovať a interpretovať myšlienky de Gaulla vo vzťahu k Nemecku. De Gaulle sa totiž ako jedna z najdôležitejších osobností dvadsiateho storočia sa totiž často vyjadruje na medzinárodnú situáciu a Nemecko je jedno z centier pozornosti. Bakalárska práca sa analýzou nazhromaždených textov pokúsi priblížiť zmýšľanie de Gaulle a vysvetliť, ako pod akými obrazmi je Nemecko spomínané a ako sa tento obraz mení v reakcii na vývoj vzťahov medzi oboma krajinami. Práca sa bude taktiež zameriavať na jazyk a metaforické výrazy, ktoré de Gaulle používa a pokúsi sa priblížiť ich význam čitateľovi. V neposlednej rade sa práca skúsi odpovedať na otázku, či sa počas spracovaného obdobia de Gaullovi ustálil jednotný pohľad na Nemecko, alebo je jeho názor vyplývajúci z aktuálnej medzinárodnej situácie.
|
|
Charles de Gaulle and his changing perspectives on Germany
Čech, Damián ; Matějka, Ondřej (vedoucí práce) ; Emler, David (oponent)
Bakalárska práca Charles de Gaulle a jeho pohľad na Nemecko v premenách jeho života sa zameriava na postavu Charlesa de Gaulla a na jeho vnímanie Nemecka v rozličných etapách jeho života. Pre tieto potreby práca sa zameriava hlavne na analýzu memoárov, poznámok a listov, ktoré sú v práci rozoberané a roztriedené tematicky. Práca pokrýva obdobie rokov 1919-1969. Hlavným cieľom samotnej práce je pracovať a interpretovať myšlienky de Gaulla vo vzťahu k Nemecku. De Gaulle sa totiž ako jedna z najdôležitejších osobností dvadsiateho storočia sa totiž často vyjadruje na medzinárodnú situáciu a Nemecko je jedno z centier pozornosti. Bakalárska práca sa analýzou nazhromaždených textov pokúsi priblížiť zmýšľanie de Gaulle a vysvetliť, ako pod akými obrazmi je Nemecko spomínané a ako sa tento obraz mení v reakcii na vývoj vzťahov medzi oboma krajinami. Práca sa bude taktiež zameriavať na jazyk a metaforické výrazy, ktoré de Gaulle používa a pokúsi sa priblížiť ich význam čitateľovi. V neposlednej rade sa práca skúsi odpovedať na otázku, či sa počas spracovaného obdobia de Gaullovi ustálil jednotný pohľad na Nemecko, alebo je jeho názor vyplývajúci z aktuálnej medzinárodnej situácie.
|
| |
|
Depravace osobnosti ve forenzní psychologii
Tamchyna, Miroslav ; Urbanová, Miluše (vedoucí práce) ; Sochůrek, Jan (oponent) ; Netík, Karel (oponent)
TAMCHYNA, M. Depravace osobnosti ve forenzní psychologii. Disertační práce. Univerzita Karlova v Praze. Filozofická fakulta. Katedra psychologie. Vedoucí práce - PhDr. Miluše Urbanová, CSc. Konzultant - PhDr. Alena Marešová, Ph.D. Abstrakt: V disertační práci je zkoumána problematika negativních změn osobnosti chápaných jako depravace osobnosti. Jejich nárůst mezi normálně (nekriminálně) socializovanou populací a potřeba řešení tohoto problému je pojednána v úvodu. Vedle teoretické analýzy pojmu depravace přejatého z klinické oblasti podané v první části práce, se tato výzkumná studie opírá o empirické výzkumy osobnosti souborů mladistvých a dospělých vězňů a kontrolní soubory nedelinkventů, v části druhé. Dlouhodobě prováděné empirické výzkumy periodicky opakované v dekádách (1979 - 2013) se vztahují k problému depravace osobnosti a jsou založeny na srovnávací analýze standardizovaných a kvantifikovaných údajů - sociodemografických dat, analýz trestné činnosti, vyšetření osobnosti standardizovaným testovým instrumentáriem koncipovaným ke zjišťování depravace osobnosti, a analýzách anamnézy delinkventů (n=1660). Zobecněná zjištění slouží k postižení trendů osobnostních změn pachatelů. Třetí část práce popisuje fenomenologii depravované osobnosti. Ze zjištěných shod a rozdílů uvnitř celého souboru a mezi...
|
|
Sociální sítě a sociální šikana
KUBÍČEK, Petr
V mé diplomové práci se zabývám problematikou sociálních sítí a sociální šikany na základních školách. V první části práce se zaměřuji na teoretická východiska a shrnuji názory z odborné literatury na téma šikany a kyberšikany, zatímco v druhé části analyzuji výsledky výzkumu uskutečněného pomocí anonymního dotazníku na čtyřech základních školách v Jihočeském kraji. Školy byly vybrány takto: dvě s počtem do 270 žáků v oblasti Prachatic, jedna škola v Prachaticích nad 270 žáků a jedna škola v Českých Budějovicích nad 270 žáků. Cílem dotazníkového šetření bylo shromáždění informací o míře výskytu agresivity a kyberšikany u žáků a žákyň na druhém stupni základních škol. V závěrečné části uvádím shrnutí výsledků, k nimž jsem na základě výzkumu dospěl pomocí dotazníku BPAQ (BussPerry Aggression Questionnaire and aggressive acts).
|