|
Bytový dům
Novotný, David ; Klimeš,, Vladimír (oponent) ; Klimešová, Jarmila (vedoucí práce)
Hlavní náplní této bakalářské práce je návrh čtyřpodlažního bytového domu. Dům se bude skládat ze dvou bytových jednotek, ke kterým budou příslušet sklepní prostory a garáže a z provozovny realitní kanceláře. Objekt bude mít tři nadzemní a jedno podzemní podlaží.
|
|
Sportcentrum
Maděránek, Martin ; Berka, Pavel (oponent) ; Donaťáková, Dagmar (vedoucí práce)
Řešením bakalářské práce je Sportcentrum v okolí Brněnské přehrady. Objekt je zděný, dvoupodlažní, nepodsklepený, zastřešený plochou střechou. V prvním podlaží se nachází sportovně-relaxační místnosti a restaurace, v druhém podlaží zázemí pro zaměstnance.
|
| |
| |
|
Moje okno
PAVLOVCOVÁ, Helena
Helena Pavlovcová, bakalářská práce Moje okno. Teoretická část bakalářské práce popisuje princip fotografie, mapuje obecnou historii fotografie až do 20. století. V závěru se věnuje tvorbě a životu Josefa Sudka, který je svou prací a především cyklem Okno mého ateliéru inspiračním zdrojem pro vytvoření souboru fotografií v praktické části.
|
|
Okno. Výtvarný projekt pro 2. stupeň ZŠ.
PAVLOVCOVÁ, Helena
Diplomová práce na téma Okno. Výtvarný projekt pro 2. stupeň ZŠ nabízí vhled do problematiky tématu okna, variability tématu a uplatnění ve výuce výtvarné výchovy. Teoretická část se nejprve zaměřuje na podobu a funkci okna v historickém vývoji architektury. Následující kapitoly pojednávají o využívání motivu okna v malířství v průběhu historie a v umění minulého století. Dále se věnuje motivu okna v českém jazyce a literatuře a závěrem definuje problematiku projektové výuky a její historii. Praktická část navazuje na poznatky z části teoretické, jež se stávají inspiračním zdrojem pro aplikaci tématu do hodin výtvarné výchovy. Tato část se zaměřuje na přípravu, průběh a reflexi vlastních výtvarných lekcí realizovaných na druhém stupni základní školy.
|
|
Vývoj okna v dějinách architektury
HÁVOVÁ, Tereza
Teoretická část práce bude věnována vývoji okna jako jednoho z nepostradatelných architektonických prvků. Historický vývoj okna, jeho význam, proměna tvaru atp. budou sledovány od románského slohu až do období počátků moderní architektury na českém území s odkazem na významná evropská architektonická centra. Největší důraz však bude kladen na období gotiky s ohledem na praktickou část této kvalifikační práce. V rámci praktické části bude zhotoven haptický model gotického okna z pálené hlíny, doplněné souborem skic. Model bude uzpůsobený pro potřeby nevidomých, kterým by měl model primárně sloužit. Výsledná práce bude umístěna do klášterního kostela Obětování Panny Marie v Českých Budějovicích, kde se stane součástí expozice "Haptické modely pro osoby se zdravotním postižením".
|
|
Gesto. Význam objektu v šedé zóně veřejného prostoru
Sedlák, Michal ; Hůla, Zdenek (vedoucí práce) ; Hazuková, Helena (oponent) ; Hlaváček, Ludvík (oponent)
Disertační práce pojednává o vztahu člověka k fyzickému veřejnému prostoru z pozice umělce - učitele v akademickém prostředí. Často diskutované téma veřejného prostoru se neomezuje na čistě uměleckou sféru nebo na umělecké gesto. Naznačuje také prostý přesah do každodenního života, týkajícího se výchovy a vzdělávání. Podstatnou částí výzkumu je případová studie na Katedře výtvarné výchovy Pedagogické fakulty Univerzity Karlovy, která zkoumá, jak vnímají budoucí pedagogové fyzický veřejný prostor a jak jej výtvarným jazykem uchopují. Základní motivace zkoumání leží v předpokladu, že budoucí učitelé skrze prisma jejich pohledu na svět budou vlastním povoláním ovlivňovat výchovu mladé generace. Tento fakt přesahu je dán existencí předmětu Výtvarná výchova zařazeného do oblasti všeobecného vzdělávání, v němž samotná prostorová tvorba hraje určitou úlohu. Zkoumání je zaměřeno na to, co se skrývá za jevy v procesu tvorby a zrodu "něčeho nového" ve fyzickém veřejném prostoru. Pojem gesta je metaforou hmotného vložení do prostoru, který se v určitém okamžiku do něj včleňuje. Včlenění je nazváno aktualizací a výzkumným problémem je právě vztah procesu vložení a aktualizace v časovém dynamismu. Šedá zóna je pak metaforou pro jakousi skrytost, nemusí nutně znamenat jen konkrétní prostor. Do této oblasti patří jevy,...
|
| |
|
Caspar David Friedrich. Motiv postavy u okna, její geneze a vývoj
Hájková, Zita ; Konečný, Lubomír (vedoucí práce) ; Prahl, Roman (oponent)
Diplomová práce se zabývá životem a dílem Caspara Davida Friedricha (1774 - 1840), který je považován za jednoho z nejdůležitějších malířů a kreslířů německého romantismu. Jeho hlavním přínosem pro malířství byla tvorba obrazů se subjektivní, později také s politicky motivovanou symbolikou. Náměty jeho děl zachycují většinou přírodu, v které často stojí lidé a pozorují krajinu v dálce. První kapitola přibližuje osobu a dílo malíře, který vytvořil nový styl krajinářství. V přírodě objevil duchovní složku, kterou spojoval s obrazem. Následně práce popisuje vlivy romantického literárního hnutí a náboženství na jeho tvorbu. Druhá kapitola prezentuje ženskou postavu otočenou zády k divákovi a to v malbě Žena u okna z roku 1822. Jsou představeny nejrůznější interpretace historiků umění, které souvisejí především s romantizujícími vizemi individuality a nekonečna. Dále je nastíněn původ a vývoj ženské postavy otočené zády k divákovi v malířství od pravěku až po 20. století. Ve třetí kapitole je objasněn fenomén okna v umění. Zároveň je předvedeno okno v interiéru a výhled z okna jako výrazový prostředek umělcova vyjádření. V poslední části třetí kapitoly je naznačen vývoj motivu ženy otočené zády k divákovi u okna od prvních zobrazení až po tvorbu 21. století. Ukázky motivů jsou prezentovány v malířské...
|