|
Expats and the "Wall of Czechness": An Ethnography of Expat Spaces in Prague
Turek, Veronika ; Verbuč, David (vedoucí práce) ; Jurková, Zuzana (oponent)
Tento výzkumný projekt zkoumá pojetí prostorů a vytváření míst expatkami žijícími v Praze. Pomocí metafory "wall of Czechness" tato práce zjišťuje, proč je vnímání života v daném prostoru důležité, protože ovlivňuje způsob, jakým člověk interaguje s prostorem kolem sebe. Tato metaforická "zeď" tak identifikuje, proč expatky v Praze nacházejí a vytvářejí vlastní, expatské komunity pro socializaci. Jako takové byly vytvořeny online platformy, jako je Facebook, které byly označeny jako prostory určené pouze pro ženy. To vede k vytváření místního sounáležitosti, zejména pro expatky, které se do Prahy stěhují samy. Tato práce upozorňuje na význam různých prostorů: bezpečných prostorů, soukromých a veřejných prostorů, proti-veřejných prostorů a genderových prostorů. Poukazuje také na význam vytváření komunit a na to, jak mohou být komunity chápány a vytvářeny pro tyto expatriantky žijící v zahraničí. Samotný termín "expat" má specifické konotace, a přestože spadají do kategorie migrantů a migrantek, mají tyto dva termíny velmi odlišný význam. Tento článek doplňuje dosavadní výzkum expatů jako skupiny migrantů, aby bylo možné lépe pochopit, jakým způsobem vytvářejí místa a místa sounáležitosti v dnešním globalizovaném světě.
|
| |
|
Vizuální kompozice v čase
Kaláb, Jaroslav ; Baloun, Vít (oponent) ; Šrámek, Jan (vedoucí práce)
Bakalářská práce je krátký subjektivní dokument, který je tvořen mými vlastními záběry, které dlouhodobě shromažďuji. Zachycuje fyzické a sociální prostředí, ve kterém se pohybuji v posledních letech a pokouším se v něm ztvárnit své pocity z těchto míst, z neustálého pohybu mezi nimi, a vlastně celkově z neustálého cestování v časoprostoru. Do určité míry je to i můj způsob přemýšlení nad tím, kde je můj „safe space“, zda je to jedno místo, jestli je jich víc, nebo zda se cítím nejlépe právě ve chvíli, kdy jsem na cestách a nejsem zakotvený na žádném místě.
|
|
Memory loop
Kralovič, Ľubomír ; Hlavina, Tomáš (oponent) ; Gabriel, Michal (vedoucí práce)
The subject of the textual part of the thesis is the mental image of home. The task of this work is to introduce the reader, viewer to the issues of the thesis project, as well as to specify and summarize the ideas gathered throughout the entire study. Given that this work is the result of artistic creation, which is just consolidating its content, we cannot expect a professional interpretation of what a mental image is. What we can expect is a description of a personal experience with this image. We will think about the reason why we turn to memory. However, we will not only focus on the cause, but we will also search for the meaning and significance, and finally, we will analyze that it has to do with observation. In the practical part, an attempt is made to embody this mental image, which is inherently difficult to grasp.
|
|
Development of the concept of liminality in selected works of Salman Rushdie
Švejdík, Jan ; Chalupský, Petr (vedoucí práce) ; Ženíšek, Jakub (oponent)
Jádrem této diplomové práce je zachycení pojetí liminality v dosavadní tvorbě Salmana Rushdieho, konkrétně v románech The Satanic Verses, The Ground Beneath Her Feet a Two Years Eight Months and Twenty-Eight Nights. Na vybraných postavách a motivech popisovaných románů se projevují autobiografické prvky, cílem práce je tedy popis proměny pojetí liminality v chronologickém vývoji, kdy uvedené knihy reprezentují tři období, ve kterých se vzájemně podstatně liší autorovo vnímání domova a migrace. Fenomén liminality je popsán v rámci teorie postkoloniální literatury, pozornost je proto věnována pojetí "jiného" ve vztahu k domovu a jeho kulturním specifikům, a stejně tak ve vztahu k nové zemi pobytu migranta. Analýza uvedených děl a jejich abstrakce do tří reprezentativních období tvoří referenční rámec pro srovnávání s možnou budoucí tvorbou autora.
|
|
Fenomén domova a jeho význam pro výchovu
SOLDÁTOVÁ, Marta
Cílem této diplomové práce je popsat důležitost a význam fenoménu domova z hlediska výchovy lidského jedince. Práce zachycuje vývoj názorů na tuto problematiku pohledem antických, českých i světových filosofů. Filosofie domova bude v práci více přiblížena pohledem děl Patočky a Lévinase. Práce se rovněž pokusí nabídnout určité odpovědi na některé aktuální otázky společnosti, které se týkají domova i jeho ztráty. Je také rozebrána problematika výchovy a péče o duši.
|
|
Obraz obyčejného člověka v prózách Johna Steinbecka a Williama Saroyana
KAŠŤÁK, Nicholas
Náplní práce bude komparativní analýza vybraných textů dvou významných amerických spisovatelů 20. století, Johna Steinbecka a Williama Saroyana, se zaměřením na charakteristiku hlavních postav. Teoretickým východiskem práce bude jak stručné představení obou autorů a jejich díla, tak i přiblížení literárně historického kontextu. V tomto směru se práce dotkne problematiky naturalismu, otázky determinace a významu Amerického snu. Vlastní interpretace bude zaměřena na typy jednotlivých postav a jejich úlohu v příbězích ve vztahu k teoretickému pozadí práce.
|
|
Projekt krizové připravenosti na epidemii v domově pro seniory
Kufr, Adam ; Fiala, Miloš (vedoucí práce) ; Vilášek, Josef (oponent)
Název: Projekt krizové připravenosti na epidemii v domově pro seniory Cíle: Cílem této bakalářské práce je zjistit, jak byli pracovníci sociálních služeb připraveni na epidemii COVID 19 na základě jejich zkušeností. Pro tento výzkum byl vytvořen dotazník. V otázkách s možností odpovědí měli respondenti na výběr z několika možností, vzhledem k typu výzkumné otázky. U několika otázek měli respondenti možnost rozšířit otázku o vlastní odpověď. U dvou otázek byla zařazena odpověď pomocí škály od 1 do 10 a u jedné od 1 Výsledky: Výsledkem bakalářské práce jsou poznatky, že v počátku epidemie COVID pracovníci sociálních služeb nebyli připraveni na epidemii. Nabytými zkušenostmi z probíhajících vln epidemie COVID krizového plánu, na které se pracovníci v sociálních službách musí zaměřit, aby 19 připraveni. Klíčová slova: krize, krizová připravenost, integrovaný záchranný systém, krizová situace, sociální služ
|
| |
|
Environmentální východiska filosofie naděje
Malá, Adéla ; Semrádová, Ilona (vedoucí práce) ; Slaninka, Michal (oponent) ; Strnad, Pavel (oponent)
Text vysvětluje fenomén naděje z fenomenologického hlediska, jde o explanaci naděje a její porozumění v kontextu lidského života. Naději známe z křesťanského pohledu, jako spásu, odpuštění, naději na věčný život. V postmoderní době se proměnilo lidské bytí a naději je třeba promyslet v nových souvislostech. Nabízí se otázka, co je ve skutečnosti naděje. Ač se to nezdá důležité, pochopení naděje a jejího rozlišení je podmínkou dobrého života jednotlivce i společnosti. Naděje nesmí být iluzí ani pouhým každodenním doufáním ve splnění našich přání. Naděje je především konání, není to kapitulace a rezignace. Pravá, transcendentní naděje se rodí v hluboké krizi, bolesti, opuštění, přichází k nám v trpělivosti, v aktu přijetí, smíření. Naděje je vědomí budoucnosti navzdory skutečnosti. Naděje je vytrvalost, pokora a tajemství. Naděje je radost, je to síla, která k nám přichází z neidentifikovatelného místa, ale rozlévá se všude. Naděje se vztahuje i k bytí celku světa, k odpovědnosti za zachování podmínek života na Zemi, k důstojnému a plně prožitému životu jednotlivců. Naděje jako praktický důsledek ve výchově a vzdělávání.
|