|
Postoje dětí ve vybraném dětském domově se školou k problematice jejich umístění a jejich zkušeností s návykovými látkami
Dvořáková, Lucie ; Váchová, Alena (vedoucí práce) ; Blažková, Veronika (oponent)
Diplomová práce se zabývá postoji dětí ve vybraném v dětském domově se školou k problematice jejich umístění a jejich zkušeností s návykovými látkami. Teoretická část představuje vymezení pojmu návykové látky, včetně jejich dělení i prevence užívání; dětský domov se školou, diskutuje příčiny umístění dětí v tomto zařízení a prevence rizikového chování. Praktická část představuje analýzu důvodů umístění dětí v konkrétním zařízení i analýzu jejich zkušeností s návykovými látkami před jejich umístěním do zmíněného zařízení. Cílem je zjistit, jaký postoj zaujímají děti umístěné v dětském domově se školou k problematice důvodů jejich umístění a k užívání návykových látek. Na základě vyhodnocení za pomoci analýzy spisové dokumentace a rozhovorů s vybranými dětmi i s jejich učiteli je navrhnut program rozvoje osobnosti každého participanta, program prevence i návrh projektů zaměřených na návykové látky pro první stupeň a druhý stupeň základní školy. Výsledkem šetření je zjištění, že obě dvě oblasti (analýza spisové dokumentaci i příběh vytěžený z rozhovorů s participanty) se vzájemně prolínají a doplňují. Ve všech případech se důvody umístění shodují. Stěžejní pro umístění vybraných participantů je dle zjištěných informací ve všech případech rodina (neadekvátní péče, patologický jev v rodině v podobě...
|
| |
| |
|
Okolnosti vedoucí k umístění dětí do konkrétního dětského domova se školou a možnosti prevence jejich rizikového chování
Dvořáková, Jitka ; Richterová, Magdalena (vedoucí práce) ; Linková, Marie (oponent)
Diplomová práce se zabývá okolnostmi vedoucími k umístění dětí do konkrétního dětského domova se školou a možnostmi prevence jejich rizikového chování. Teoretická část představuje náhled do rizikového chování i institucionální výchovy. Praktická část představuje analýzu spisovné dokumentace a životních příběhů vybraných participantů za účelem zjištění okolností vedoucí k jejich umístění do vybraného konkrétního zařízení. Představuje také možnosti vzdělávání a možnosti prevence rizikového chování umístěných jedinců v tomto zařízení na základě rozhovorů s pedagogickými pracovníky. Záměrem práce je představení uceleného obrazu o problematice ústavní výchovy týkající se konkrétního dětského domova se školou. Závěrem šetření je zjištění, že okolnosti pro umístění se u jednotlivých participantů vyplývající jak analýzou rozhovoru, tak analýzou dokumentace, shodují. Zásadní nesnáz pramení z rodiny, tedy nevyhovující sociální podmínky, často nefunkční prostředí rodiny. U všech vybraných participantů se objevuje rizikové chování zahrnující sociálně patologické jevy, například návykové látky, nevhodná parta, trestná činnost, záškoláctví, útěky a další, které výrazně narušují a ovlivňují rodinné vztahy. KLÍČOVÁ SLOVA dětský domov se školou, institucionální výchova, rizikové chování, ústavní výchova
|
|
Kvalita života dětí v dětských domovech
DOLEŽALOVÁ, Nina
Bakalářská práce se zabývá problematikou kvality života dětí v dětských domovech. Kvalita života dětí v dětských domovech bývá často opomíjena a řešena je hlavně problematika přípravy na odchod dětí z dětských domovů či materiálního zabezpečení, ačkoliv právě kvalita života dětí může ovlivnit celý jejich život. V teoretické části bakalářské práce je zachycena problematika ústavní výchovy, její historie a současný stav v České republice a problematika kvality života. Cílem praktické části bylo zjistit kvalitu života dětí v dětských domovech ve vybraných krajích. Realizace výzkumu proběhla v Plzeňském a Jihočeském kraji a účastnilo se ho 34 respondentů. K naplnění cíle byla zvolena kvantitativní výzkumná strategie a dotazovací metoda, která byla realizována za pomoci anonymního standardizovaného dotazníku PedsQL a dotazníku vytvořeného právě tomuto účelu. Data byla vyhodnocena v programu MS Excel a zapsána deskriptivní technikou do grafů a tabulek. V MS Excel byla vytvořena datová matice, která byla vyhodnocena v programu IBM SPSS Statistics verze 24. Pro otestování hypotéz byla použita Pearsonova korelace. V bakalářské práci byly stanoveny dvě hypotézy. Hypotéza č. 1 zjišťovala vliv věku na negativní pocity dětí z dětských domovů. Z výsledku bylo patrné, že věk má skutečně vliv na hodnocení emoční stránky dětí, a tak byla hypotéza potvrzena. Hypotéza č. 2 zkoumala vliv délky života dětí v dětských domovech na kvalitu života dle PedsQL. Dle výsledků nebyla hypotéza potvrzena. Bakalářská práce může posloužit jako podklad pro další výzkum týkající se kvality života dětí v dětských domovech. Na základě zjištěných dat práci lze využít jako studijní materiál pro strategické plánování usilující o zlepšení kvality života u dětí.
|
|
Porovnání přístupu pracovníků Dětského domova, Základní školy a Školní jídelny Radenín k dětem se zdravotním postižením a dětem bez zdravotního postižení
ZHORNÁ, Michaela
Cílem této práce bylo zmapovat aktivity pracovníků dětského domova v péči o děti se zdravotním postižením a děti bez zdravotního postižení. Výzkumný soubor tvořilo šest pracovníků Dětského domova, Základní školy a Školní jídelny Radenín, z nichž jedna byla sociální pracovnice, která je neodmyslitelnou složkou při péči o děti. Výzkum byl realizován kvalitativním výzkumem. Pro zodpovězení výzkumných otázek byla použita metoda dotazování a technikou byl polostrukturovaný rozhovor. Data získaná z rozhovorů byla vyhodnocena otevřeným kódováním a následným rozdělením kódů do kategorií. Na základě provedeného výzkumu vyplynulo, že vzdělávání dětí v dětském domově se velice liší, z důvodu návštěvy dvou druhů škol, kdy děti přichází s různou náročností úkolů. Je třeba odlišnost přístupu ve vzdělání k dětem se zdravotním postižením a dětem bez zdravotního postižení. Tím se dostávám k odpovědi na druhou výzkumnou otázku, kdy pracovníci při vzdělávání s dětmi se zdravotním postižením musí používat určité specifické pomůcky, které dětem usnadní práci. Pracovníci se se specifickými pomůckami nesetkávají jen při vzdělávání s dětmi se zdravotním postižením, ale také při rozvoji motoriky a dovedností u chlapce s dětskou mozkovou obrnou. Práce přináší poznatky v oblasti vzdělávání dětí se zdravotním postižením a užívání speciálních pomůcek při práci s těmito dětmi. Těmi pomůckami mohou být edukační karty, které slouží jako pomocník pro rozvoj komunikačních schopností, či pomocná tabulka pro násobení. Z výzkumu je zřejmé, že asistent pedagoga je nepostradatelnou složkou při práci s dětmi se zdravotním postižením, poněvadž tyto děti potřebují individuální péči.
|
|
Spirituální posouzení v sociální práci s nezletilými matkami v zařízení ústavní výchovy
HORÁKOVÁ, Marcela
Tato práce se zaměřuje na spiritualitu nezletilých matek romského etnika s nařízenou ústavní výchovou. Práce v první části vymezuje pojmy: spiritualita, spirituální posouzení a jeho proces, sociální práce, sociální pracovník obecně v kontextu spirituálního posouzení. Dále se zaměřuje na téma kultury Romů, jejich tradice a specifika, alternativní religiozitu romského etnika. V části empirické je popsána charakteristika konkrétního zařízení pro výkon ústavní výchovy, specifika nezletilých matek přijímaných do tohoto zařízení. Popisuje individuální konstrukty spirituality dívek a snahu o porozumění a posouzení, zda je zde spiritualita pomocí či překážkou při řešení obtížné životní situace dívek ve spolupráci se sociálním pracovníkem. Ve výzkumné části byly použity tyto metody: sběr a analýza dokumentů, rozhovor, dotazování a pozorování.
|
|
Příprava dětí na odchod z dětského domova
BICEROVÁ, Markéta
Tato bakalářské práce s názvem Příprava dětí na odchod z dětského domova se zabývá ze strany vychovatelů přípravou dětí vyrůstajících v dětských domovech na jejich samostatný odchod ze zařízení a celkovou přípravou na jejich život. Na straně druhé se tato bakalářská práce, věnuje životním příběhům dětí, které již dětský domov opustily. Hlavním cílem práce je zjistit, jakým způsobem jsou děti připravovány na samostatný život, a vyzkoumat ze strany dětí, zda pro ně byla příprava ze strany dětských domovů dostačující. Práce je rozdělena na teoretickou a praktickou část. V teoretické části je popsána ústavní výchova a její legislativní rámec, dětský domov, práva a povinnosti dětí v něm umístěných, celkový proces odchodu dítěte z dětského domova a na závěr jsou vypsány některé projekty, které podporují děti při odchodu z dětských domovů. Praktická část bakalářské práce se věnuje výzkumu přípravy dětí na odchod z dětského domova, a to jak z pohledu vychovatelů, tak i z pohledu dětí. Výzkumný soubor tvořilo devět vychovatelů pracujících v nejmenovaných dětských domovech v Jihočeském kraji a čtyři dospělí lidé, kteří vyrůstali v dětském domově. K realizaci výzkumu byla použita metoda kvalitativního výzkumu, metoda dotazování a technika polostrukturovaného rozhovoru. Pro vyhodnocení dat byl použit software ATLAS.ti, bylo provedeno otevřené kódování a následovala kategorizace dat. Na základě provedeného výzkumu byly zodpovězeny jednotlivé výzkumné otázky i cíl práce. Z výzkumu vyplynulo, že jedinci opouštějící dětský domov v čerstvé plnoletosti či velmi mladém věku mají problémy vstoupit do samostatného života, především v oblasti financí, bydlení, zaměstnání, integraci do společnosti a ve vytváření sociálních vztahů. I přes intenzivní přípravu probíhající v dětských domovech je pro odcházející obtížné uspět v tak mladém věku ve společnosti bez jakékoli pomoci blízkého jedince, který by mohl být nápomocný při řešení problematických situací, ale i při řešení každodenních věcí. Výsledky a zjištění této bakalářské práce mohou využít jak pracovníci zařízení ústavní a ochranné výchovy, tak studenti zdravotně sociálních a pedagogických oborů. Také by mohla být užitečnou pomůckou pro pracovníky OSPOD či další odborníky či laickou veřejnost, kteří se o tuto problematiku zajímají.
|
|
Uplatňovaní supervize ve školských zařízeních pro výkon ústavní výchovy nebo ochranné výchovy a ve školských zařízeních preventivně výchovné péče
HELLEROVÁ, Kristýna
Supervize se považuje za standardní součást odborného růstu pracovníků v oblasti pomáhajících profesí, tedy u těch, kteří jsou při práci v bezprostředním kontaktu s lidmi, jejich problémy a emocemi. Supervize umožňuje těmto pracovníkům uvažovat nad kvalitou jimi odvedené práce, zvyšovat jejich schopnost reflexe a sebereflexe. Cílem supervize v konkrétních zařízeních, ale i obecně, je rozvoj profesionálních a osobnostních kompetencí jednotlivých pracovníků a týmů. Pro školská zařízení pro výkon ústavní výchovy nebo ochranné výchovy a ve školských zařízeních preventivně výchovné péče existuje metodický pokyn k poskytování supervize. Jednotlivá zařízení mají také definovány způsoby podpory osobního a profesního rozvoje pracovníků. Supervize ve školských zařízeních je poskytována pedagogickým pracovníkům jako součást pracovní činnosti mimo přímou pedagogickou činnost. Zařízení dělíme na dvě skupiny dle toho, kam spadají, buďto pod MŠMT nebo pod kraj. Ta zařízení, která spadají pod kraj, nemusí svým zaměstnancům supervizi poskytovat. Cílem supervize je zkvalitnění multidisciplinární péče o ohrožené nezletilé děti, případně osoby do 19 let věku, umístěné ve školských zařízeních pro výkon ústavní výchovy nebo ochranné výchovy, nezletilé děti, případně zletilé osoby do ukončení středního vzdělávání, kterým je poskytována preventivně výchovná péče. Prostředky, které zařízení dostávají na svoji činnost, jsou normativně přiděleny, jejich objem však nemusí být dostatečný natolik, aby mohly být využity i na finanční zajištění kvalitních supervizí ve školských zařízeních pro výkon ústavní výchovy nebo ochranné výchovy a školských zařízení preventivně výchovné péče. Výzkumný soubor představovali zaměstnanci zmíněných zařízení po celé České republice. Cíle bylo dosaženo využitím kvantitativního výzkumu, metodou dotazníku za využití Likertovy škály. Z výzkumu vyplynulo, že nejčastější podoba supervize v těchto zařízeních je externí supervize ve formě skupinové a individuální. Dále bylo zjištěno, že pracovníci těchto zařízení jsou většinově se supervizí a její podobou u nich v zařízení spokojeni. Data potřebná ke zpracování hypotéz byla analyzována v programu IBM SPSS Statistics při stanovené hladině významnosti = 95 %. Díky zpracování hypotéz ve výzkumu následně vyplynulo, že nemůžeme v případě tohoto výzkumu prokázat, že školská zařízení pro výkon ústavní výchovy nebo ochranné výchovy a školská zařízení preventivně výchovné péče, která spadají pod MŠMT, mají pozitivněji hodnocenou supervizi od pracovníků než zařízení, která nespadají pod MŠMT, tedy byla tato hypotéza zamítnuta a byla přijata nulová hypotéza. V další hypotéze nebylo výrazně prokázáno, že na hodnocení přínosu supervize má vliv pracovní pozice pracovníka. V případě poslední hypotézy opět nebylo prokázáno, že by délka ovlivňovala hodnocení přínosu supervize. Výsledky této diplomové práce mohou být inspirací pro školská zařízení jako námět pro případnou změnu nebo jako pozitivní zpětná vazba na supervizi realizovanou u nich v zařízení. Mohou je také využít i supervizoři a další pracovníci, kteří se podílejí na zavádění supervizí do školství. V neposlední řadě poslouží jako informační materiál pro studenty a další odbornou veřejnost, která se o tuto problematiku zajímá.
|
|
Sociální práce s mladistvým klientem oddělení sociálně-právní ochrany dětí z pohledu sociálního pracovníka/pracovnice
KULICHOVÁ, Lucie
Cílem bakalářské práce bylo zjistit nejčastější poruchy chování mladistvých klientů oddělení sociálně-právní ochrany dětí, a dále na konkrétních kazuistických příkladech ukázat, jakým způsobem a zda je vůbec možné, pomocí metod a technik sociální práce, pomoci těmto klientům nalézt sociální normu pro život. Pro praktickou část bakalářské práce bylo užito kvalitativního výzkumu, konkrétně forma kazuistik, kdy výběr základního vzorku byl učiněn záměrně, nenáhodně. Cílem praktické části nebylo potvrzení či vyvrácení stanovených hypotéz, ale naopak nalezení nových skutečností a souvislostí, které jednotlivé případy spojují, a kterými se mohu detailněji zabývat například v rámci diplomové práce magisterského studia. Z bakalářské práce vyplývá, že rizikové chování nezletilých je způsobeno především špatnou rodinnou situací, nedostatkem pozornosti a lásky ze strany rodičů. Nezletilí se snaží z nezdravého rodinného prostředí uniknout do prostředí svých vrstevníků, kde se cítí pochopeni, uznáváni. Nejčastějšími poruchami chování mladistvých klientů oddělení sociálně-právní ochrany dětí jsou krádeže, užívání návykových látek, mezi které řadím také kouření a užívání alkoholu. V bakalářské práci je poměrně velká kapitola věnována také ústavní výchově a jejím negativním dopadům na nezletilé, jelikož mnoho klientů oddělení SPOD je, kvůli svému rizikovému chování, do ústavní výchovy svěřeno. Bakalářská práce by mohla být přínosem především pro začínající sociální pracovnice a sociální pracovníky, kteří mají možnost podívat se, jak konkrétní příklad řešili jiní sociální pracovníci z jiného oddělení sociálně-právní ochrany dětí, práce jim může být jakýmsi vzorem, co lze v konkrétním případě využít. Dále z mé bakalářské práce vyplývá důležitost individuálního a trpělivého přístupu ke klientům a rodinám, kdy je zapotřebí především vysvětlit roli sociálních pracovníků a jejich kompetence, klienty motivovat ke spolupráci a stanovovat srozumitelné a dosažitelné cíle individuálního plánu ochrany dítěte.
|