|
Změny využití krajiny v okolí jaderné elektrárny Černobyl
Libánková, Ivana
Práce se zabývá mapováním změny využití krajiny v oblasti jaderné elektrárny Černobyl. Je porovnáno využití půdy před nehodou jaderné elektrárny Černobyl se současným stavem. Součástí práce jsou i rozhovory s lidmi, kteří v mapovaném území žijí, jedná se o starousedlíky a pracovníky z lesnické stanice Paryshivské oblasti. Mapované území je voleno tak, aby v něm byla zastoupena lesní půda, zemědělské pozemky a vodoteč. Mapování je provedeno dle metodiky Vondruškové (1994). V rámci práce jsou navržena i opatření k udržení černobylské zóny k jejímu dalšímu fungování. Výsledkem práce je mapa se zákresem vymapovaných segmentů a textovým souborem s podrobným popisem jednotlivých segmentů a jejich výměrou.
|
|
Index listovej plochy a priestorová distribúcia asimilačného aparátu v poraste buku lesného (Fagus sylvatica L.)
Haninec, Pavel
Jeden z najdôležitejších parametrov určujúcich prienik fotosynteticky aktívnej radiácie (FAR) korunami porastov lesných drevín je index listovej plochy (LAI). V tejto diplomovej práci sme sa zaoberali porovnávaním rozličných, priamych či nepriamych metód stanovenia LAI a vertikálnej distribúcii lístia v korunovej vrstve lesného porastu. Boli použité tri optické metódy, pomocou prístroja LiCor LAI 2200 Plant Canopy Analyser, LaiPen a hemisférických fotografii. Ďalej sme použili prístup určenia LAI pomocou leteckého laserového skenovania. Bol vytvorený alometrický vzťah medzi listovými plochami a obvodmi vzorkových stromov. Tieto stromy boli zároveň deštrukčne spracované a na ich základe boli vytvorené grafy vertikálneho rozvrstvenia lístia v korunách týchto stromov. Jednotlivé hodnoty nameraného indexu listovej plochy boli v amplitúde od 3,69 m2.m-2 po 11,80 m2.m-2 a v priemere podhodnocovali deštrukčný spôsob o 28,46 %.
|
| |
|
Vliv intenzity pěstebního zásahu na tvorbu dřeva smrku ztepilého (Picea abies (L.) Karst.) na buněčné úrovni
Landkaš, Roland
Tato bakalářská práce se zabývá pozorováním vlivu různé intenzity výchovného zásahu na kambiální aktivitu, diferenciaci buněk a morfometrické parametry u smrku ztepilého (Picea abies (L.) Karst.) na mikroskopické úrovni. Vzorky byly odebrány ze tří stromů na každé ze tří výzkumných ploch výzkumné lokality Křivina v průběhu vegetačního období roku 2020, kdy na výzkumné ploše A (provozní) proběhl středně silný výchovný zásah, na výzkumné ploše C silný výchovný zásah (experimentální) a výzkumná plocha B posloužila jako kontrolní (bezzásahová).
|
| |
|
Vázaný model stejnosměrného motoru
Komorous, Jan ; Kraml, Aleš (oponent) ; Vlach, Radek (vedoucí práce)
Tato práce se zabývá tvorbou modelu stejnosměrného motoru se zaměřením na vzájemnou provázanost jednotlivých domén a následným porovnáním s reálným chováním. V první části je tvořen model ekvivalentními náhradními schématy v podobě elektrické, mechanické a tepelné sekce. Ve druhé části je provedena realizace v programech společnosti Mathworks spolu s vytvořením chybějícího bloku přenosu tepla přirozenou konvekcí. Výsledné průběhy jsou porovnány s reálným stejnosměrným motorem.
|
|
Stanovení výparu z malých povodí
Toušková, Jitka ; Šípek, Václav (vedoucí práce) ; Možný, Martin (oponent) ; Brom, Jakub (oponent)
Evapotranspirace (ET) hraje významnou roli v hydrologické bilanci. Při odhadování míry ET se pracuje obvykle s koncepty potenciální (PET) a referenční (RET) evapotranspirace. Předkládaná disertační práce se zabývá stanovením PET/RET a vybranými dílčími procesy, které tvoří celkovou aktuální ET. V rámci studie zabývající se vlivem dlouhovlnné složky radiační bilance bylo zjištěno, že standardně používané metody obsahují značnou nejistotu při odhadu PET díky absenci kalibrace parametrů modelů na lokální podmínky. Doporučené hodnoty parametrů zapříčinily odchylku v odhadu PET na povodí Liz na Šumavě až o 100 mm/rok. Kalibrace parametrů dvou běžně využívaných metod pro výpočet dlouhovlnné složky radiační bilance snížila chybu v odhadu PET na úroveň <20 mm/rok. Samotný odhad PET/RET je možné provádět pomocí řady přímých nebo nepřímých metod, jejichž přesnost je vysoce diskutována. V této práci byl s ohledem na existenci velkého množství výpočetních metod proveden výběr vhodných metod a jejich následné otestování na poměrech 18 stanic České republiky. Bylo porovnáno 37 metod s naměřenými daty. Bylo prokázáno, že nejlepších výsledků v našem regionu dosáhly kombinační metody (s průměrným RMSE 1.2 mm/den, 18.6 mm/měsíc a 33.3 mm/rok). Z jednotlivých metod pak byly jako nejlepší vyhodnoceny radiačně zaměřená...
|
|
Bezdotykové měření teploty
Lata, Miroslav ; Janečka, Jan (oponent) ; Vdoleček, František (vedoucí práce)
Cílem práce bylo vypracování studie o rozvíjejícím se bezkontaktním měření teploty a přiblížit tak metody měření v oblasti infračerveného záření. Počátek práce je věnován hlavním pojmům a definicím nutné pro uvedení do problematiky bezkontaktního měření teploty. Dalším účelem bylo se také zmínit o možné chybovosti v měření, jejími příčinami, uvést možnosti kalibrace měřících zařízení a jejího důvodu. Závěr práce je zaměřen na praktické využití těchto měřících přístrojů.
|
|
Jaderné havárie
Mik, Martin ; Suk, Ladislav (oponent) ; Vojáčková, Jitka (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce je rešerše zabývající se jadernými haváriemi a nehodami ve světě i u nás. Práce je rozdělena do několika částí. První část se zabývá dozorem nad jadernou bezpečností v České republice. Ve druhé části je popsána mezinárodní stupnice INES. Poslední a největší část se zabývá samotnými haváriemi a nehodami.
|
|
Algoritmus výpočtu úhlových faktorů pro přenos tepla radiací
Bílek, Tomáš ; Hlavička, Rudolf (oponent) ; Čermák, Libor (vedoucí práce)
Tato práce se zabývá výpočtem úhlových faktorů pro přenos tepla radiací. Práce obsahuje matematický popis problému a zabývá se jeho numerickým řešením. Hlavním cílem této práce je vytvoření algoritmu pro výpočet úhlových faktorů pro zadané 3D geometrie a jeho využití pro posouzení tepelného toku. Jako vstupní data slouží CAD modely jednotlivých geometrií popsané pomocí formátu NASTRAN. Výstupem z algoritmu je pak matice úhlových faktorů. Algoritmus je naprogramován v prostředí MATLAB, pro popis modelů pomocí formátu NASTRAN však využívá STAR-CCM+. Algoritmus je navržen i pro výpočet na počítačovém clusteru pro případ složitých geometrií s uvažováním stínění.
|