| |
|
Ikony na hladině
Hrdinová, Veronika ; Czumalo, Vladimír (vedoucí práce) ; Kopal, Petr (vedoucí práce) ; Dufek, Jiří (oponent)
Teoretická bakalářská práce Ikony na hladině zkoumá filmový obraz lidského těla ve středověké kultuře. Její snahou je postihnout nejen schopnost tvůrců vyobrazit středověk a jeho tělesnost, ale zároveň analyzovat, co rozmanité přístupy k tomuto tématu vypovídají o kinematografii i kultuře současnosti. Kromě analýz několika konkrétních, z hlediska dějin kinematografie klíčových snímků se středověkou tematikou věnuje svou pozornost i samotné tematice těla ve smyslu základního stavebního materiálu filmového vyprávění a vztahu mezi tělem filmovým, tělem tvůrce a tělem diváka. Zároveň zkoumá problematiku filmového uchopení historie a pohnutky, jež vedou tvůrce k znovuoživení minulosti na plátně. Obraz středověkého těla, tedy těla naplněného symbolickými významy i těla oscilujícího mezi krajními póly lidské existence, nahlíží jako filmařskou výzvu. Výzvu, v níž by mohl tvůrce vybízet diváky v kontrastu k mainstreamové produkci k větší senzitivitě a k účasti na takových prožitcích, jež by reagovaly na obrazy v jejich základní estetické a symbolické kvalitě.
|
|
Princip podobnosti ve vztahu k fotografii
Kliment, Jáchym ; Czumalo, Vladimír (vedoucí práce) ; Silverio, Robert (oponent)
Předmětem práce je podobnost ve fotografii. První část nejprve komplexně vymezuje princip podobnosti s důrazem na filosofii, logiku, matematiku, sémiotiku, ikonologii a ikonografii. Podobnost zároveň uvádí do souvislostí s analogií, sylogismem, mimésí a asociací. Druhá část, samotné jádro práce, výběrově zkoumá podobnost jako stylistický a významotvorný prostředek v současné fotografii. Větší pozornost je věnována problematice diptychu a série ve fotografii, přesto se ale neomezuje jen na tyto dva horizonty.
|
| |
|
Česká reklamní fotografie v období normalizace (Podniky zahraničního obchodu)
Hrabětová, Kristina ; Czumalo, Vladimír (vedoucí práce) ; Dias, Pavel (oponent)
Práce se zabývá situací a specifikami české reklamní fotografie v období normalizace. Přibližuje ji prostřednictvím sondy do produkce českých fotografů pracujících pro podniky zahraničního obchodu. Mapuje funkci a strukturu těchto podniků, okolnosti zadávání zakázek, schvalovací a honorářovou praxi a další styčné plochy mezi reklamou určenou pro zahraničí a dobovou organizací výtvarného života. Obsahuje také přehled fotografů, kteří pro podniky zahraničního obchodu pracovali, výběr ze záznamů rozhovorů s některými z nich a ilustrativní náhled do dobových projektů
|
|
Vývoj státnického portrétu
Bouška, Ondřej ; Czumalo, Vladimír (vedoucí práce) ; Silverio, Robert (oponent)
Způsob portrétování státníků tak, jak jej důvěrně známe z 20. století, je třeba chápat v kontextu žánru, kterým se umělci zabývají od počátku figurativního umění. Chronologický vývoj, kdy předchozí forma státnického portrétu ovlivňuje formu následující, je hlavním tématem této práce. Významné paralely k formální stránce zobrazení panovníků-státníků nachází práce ve způsobu zobrazování bož-stev, bohů a Boha, tedy nejvyšších náboženských autorit, s předpokladem, že vzájemná podobnost těchto žánrů není náhodná. Nároky na zpodobňování představitelů říší a států vyústily ve formulaci téměř jednotného stylu takovýchto portrétů, který rozbíjí a významným způsobem obměňuje až nástup fotografie. Nová estetika a typologie fotografického zobrazování přinášejí nové způsoby ve zpodobňování státníků počátku dvacátého století, které jsou ale ovlivněny tradicí a tedy i konstruovány s přihlédnutím k ní.
|
| |
| |
|
Naomi Kawase: Doteky
Ludvíková, Hana ; Bendová, Helena (vedoucí práce) ; Czumalo, Vladimír (oponent)
Ve své diplomové práci jsem se pokusila o tematicko-stylistickou interpretaci filmů japonské autorky Naomi Kawase. Vybrala jsem tři filmy, které jsou podle mého názoru pro autorku nejpříznačnější: Šnek (Katatsumori), Objetí (Embracing) a Žlutý květ (Letter from a yellow sherry blossom). Podrobným rozborem jednotlivých filmů jsem se snažila vysledovat, čím je její dílo specifické. Zrovnoprávnění vzájemného vztahu subjektu a snímaného objektu autorka poukazuje na fakt, že vztah mezi ní a snímaným je zásadní a určuje vývoj natáčení. Autorka osobitě komunikuje s divákem použitím fragmetntární narace ? dává divákovi velkou interpretační svobodu: nechá ho, aby si souvislosti doplnil sám, komunikuje s ním spíše na intuitivní bázi. Díky tomu dokáže spojit své osobní téma s mnohem širšími souvislostmi (například s úvahami nad rodinou obecně). V neposlední řadě se Naomi Kawase zabývá reflexí samotného média filmu.
|
| |