| |
| |
| |
| |
| |
|
Radiační zátěž pacientů a personálu při vyšetření scintilační kamerou SPECT/CT
Kvasilová, Alena ; Nováková, Olga (vedoucí práce) ; Skibová, Daniela (oponent)
"Low-dose" CT Hawkeye (140 keV, 2,5 mA) vytváří rentgenový svazek o výrazně nižší intenzitě než běžná diagnostická CT. Zvyšující se zájem o hybridní SPECT/CT kamery vyžaduje monitorování radiační zátěže pacientů. V práci je proveden výpočet efektivní (E) a ekvivalentní (Hp) dávky pro některé typy vyšetření. Pro výpočet byl použit program "ImPACT CT Patient Dosimetry Calcutalor". Dávky z "low-dose" CT byly porovnány s dávkami z aplikovaných radiofarmak. Hodnoty E - průměrné±SD (min-max) z "lowdose" CT byla 1,86±0,13 (1,73-2,04) mSv při SPECT/CT perfúzi myokardu ("mTc-Mvoview), 0,26±0,04 (0,20-0,37) mSv při SPECT/CT příštítných tělísek ( Tc-MIBI) a 0,83±0,52 (0,21-1,73) mSv při SPECT/CT skeletu ("mTc-MDP). Při SPECT/CT vyšetření v onkologii byla E z CT 1,07±0,51 (0,45-2,25) mSv při vyšetření 111 In-Octreoscan a 1,16±0,48 (0,54-2,40) mSv při 123I-MIBG. Maximální efektivní dávka z "low-dose" CT byla 11% E z 2200 MBq "mTc-Myoview, 6% E z 700 MBq """Tc-MIBI a 43% E z 700 MBq "mTc-MDP. Při SPECT/CT v onkologii byla E z "low-dose" CT 21% E z 200 MBq of 111 In-Octreoscan a 92% E z 200 MBq ,23I-MIBG. "Lowdose" CT nezvyšuje efektivní dávky personálu.
|
|
Finanční analýza společnosti Vítkovické slévárny, s.r.o.
Šináglová, Veronika ; Holečková, Jaroslava (vedoucí práce) ; Nováková, Olga (oponent)
Tématem této bakalářské práce je Finanční analýza společnosti Vítkovické slévárny, spol. s r.o. za období 2010 - 2014. Práce je rozdělena na dvě části. V metodické části jsou vymezeny jednotlivé pojmy a metody finanční analýzy. Praktická část úvodem popisuje společnost Vítkovické slévárny, spol. s r.o. a poté aplikuje metody popsané v metodické části. Cílem této práce je zhodnotit finanční zdraví a stabilitu společnosti.
|
|
Kontrola kvasného procesu vinného moštu
Procházková, Lenka ; Nováková, Olga (oponent) ; Vránová, Dana (vedoucí práce)
Tato diplomová práce se zabývá identifikací kvasinek izolovaných v průběhu kvašení vinného moštu. Pro analýzu byla vybrána odrůda révy vinné Rulandské modré pěstovaná v integrované vinici. V teoretické části jsou uvedeny základní informace o kvasinkách, jsou popsány rody nejčastěji se vyskytující v průběhu kvašení vinného moštu a metody identifikace kvasinek založené na PCR reakci. Pro identifikaci vinných kvasinek byla v experimentální části zvolena metoda PCR-RFLP. Amplifikace oblasti 5,8S-ITS rDNA byla provedena polymerázovou řetězovou reakcí za použití primerů ITS1 a ITS4. Získané amplikony byly podrobeny restrikční analýze, která byla provedena s pěti restrikčními endonukleázami: HaeIII, HinfI, Taq?, AluI, MseI. Pomocí restrikčních endonukleáz byly amplikony rozštěpeny na fragmenty, jejichž délka a počet je charakteristická pro daný druh. Separace fragmentů byla provedena elektroforeticky na agarózovém gelu a získané elektroforeogramy byly vyhodnoceny programem BioNumerics. Na základě UPGMA klastrové analýzy byly vytvořeny dendrogramy znázorňující genetickou podobnost izolovaných vinných kvasinek.
|
|
Problematika odběru krve na vyšetření hemokultury.
NOVÁKOVÁ, Olga
Současný stav: Kultivační vyšetření krve je zaměřené na odhalení infekce v krevním řečišti. Stále častěji dnes dochází ke komplikacím onemocnění v podobě toxikémie, bakteriémie a sepse.Diagnostika septických stavů bývá obtížná a mikrobiologické vyšetření krve zde hraje nezastupitelnou roli. Odběr krve na hemokulturu patří k technicky i časově náročnějším a tyto odběry musí sestry perfektně ovládat.Předmět: Hlavním záměrem výzkumného šetření bylo identifikovat rizikové faktory, týkající se odběru krve na hemokulturu, které mohou ovlivnit výsledek kultivačního vyšetření. Zjistit, zda sestry znají a dodržují doporučený postup při odběru krve na hemokulturu a identifikovat chyby, kterých se sestry při tomto odběru nejčastěji dopouštějí.Metodika: Pro výzkumné šetření byla zvolena metoda kvalitativního výzkumu. Realizace výzkumu byla povolena hlavní sestrou Nemocnice České Budějovice a. s.Výsledky: V teoretické části práce byl popsán doporučený postup odběru krve na hemokulturu a rizikové faktory, které ovlivňují výsledek hemokultivačního vyšetření. Výsledky pozorování ukázaly chyby, kterých se sestry při odběru krve na hemokulturu nejčastěji dopouštějí.Znalosti sester o doporučeném postupu odběru a pravidlech charakterizující tento odběr, které zjišťoval provedený rozhovor, jsou dostatečné. Sestry jsou dobře seznámeny s danými postupy a odlišné metody umějí zdůvodnit.Závěr: Správná diagnostika infekcí krevního řečiště může zachránit pacientům život. Na sestry jsou kladeny velké požadavky, aby svými postupy co nejvíce eliminovaly rizikové faktory, které mohou ovlivnit výsledek hemokultivačního vyšetření. Výstupem této práce je identifikace nejčastějších chyb, kterých se sestry dopouštějí a návrh preventivních opatření, které by eliminovaly odhalené rizikové oblasti. Příčinou chyb může být neznalost, již zautomatizovaný odlišný postup a také časový a psychický tlak při péči o pacienty.
|
| |