| |
| |
|
Rituály pohanských Germánů
Fryje, Jakub ; Starý, Jiří (vedoucí práce) ; Janeček, Petr (oponent)
Dříve než se zde budeme zaobírat rituály pohanských Germánů, pozastavme se u vymezení pojmu "rituál". V knize Antropologie náboženství předkládá Fionna Bowie definici Bobbyho Alexandera, podle které je rituál představením či předvedením, naplánovaným nebo improvizovaným, kterým se realizuje přechod od každodenního života k alternativnímu kontextu, v jehož rámci je proměněn všední den. Ačkoli se tato definice pro účel našeho zkoumání hodí dobře, ještě více se přikláním k definici Émile Durkheima, pro kterého jsou rituály pravidla chování ukládající člověku, jak se má chovat v přítomnosti posvátného. Definice Bobbyho Alexandera dává důraz na představení, čímž v podstatě naznačuje, že je rituál skupinovou záležitostí. Skupinová účast při rituálu však platí například pro rituál náboženský, jak to popisoval již Durkheim, pro kterého je náboženství záležitostí celé komunity. Ovšem právě Durkheimova definice mluví o chování člověka, ne o prožitku celé pospolitosti. A to je důležité pro to, abychom pod rituály obecně mohli zahrnout nejen náboženské obřady, ale například i obřady, u kterých není zapotřebí skupinová účast, a které nemají náboženský charakter, jako například rituály magické.
|
|
Vývoj přístupu žen jako informačních zdrojů do zpravodajství České televize
Janeček, Petr ; Trampota, Tomáš (vedoucí práce) ; Vochocová, Lenka (oponent)
Diplomová práce "Vývoj přístupu žen jako informačních zdrojů do zpravodajství České televize" sleduje v kontextu sociologie zdrojů přístup žen do pořadu Události v letech 1993, 2001 a 2009, a to pomocí konstruovaného týdne. V odborné literatuře se hovoří o tom, že televiznímu zpravodajství dominují především muži, kteří zastávají až čtyři pětiny všech promluv, a ženy jsou navíc často reprezentovány u méně důležitých témat a v pasivnějších rolích. Televizní zpravodajství tímto chováním podporuje stereotypní vnímání ženy ve společnosti. Závěry jsou platné nejen pro české mediální prostředí. Na tomto půdorysu práce zjišťovala, jak se situace proměnila. Cílem diplomové práce bylo zjistit, jak se přístup žen do pořadu Události ve sledovaných letech změnil. Předpokladem bylo, že v roce 2009 bude reprezentace žen jako informačních zdrojů vyšší než v roce 1993 a 2001, protože registrujeme více žen v politice a byznysu a na vyšších pozicích v soukromých firmách. Sledovali jsme taky průměrnou délku promluv a především to, jestli se prostor pro obě pohlaví sbližuje. Práce dále zjišťovala tematické zarámování promluv mužů a žen (v šestnácti kategoriích), role, které obě pohlaví v reportážích zastávala, a pozici ve struktuře reportáže, pomocí níž jsme zjišťovali, jakého postavení se ženám dostáva ve zpravodajském obsahu.
|
|
Skinhead subculture
Klimšová, Jana ; Letavajová, Silvia (vedoucí práce) ; Podoláková, Katarína (oponent) ; Janeček, Petr (oponent)
Subkultúra skinheads existuje vo svete takmer päťdesiat rokov. Jej historický vývoj je úzko spätý s územím Veľkej Británie, kde vznikla a rozštiepila sa na množstvo frakcií, ktoré na prvý pohľad budia dojem nesúrodosti. Výskum som realizovala v Českej a v Slovenskej republike, konkrétne v hlavných mestách a v ich blízkom okolí. Vo svojej rigoróznej práci som sa zamerala na históriu tejto subkultúry a jej súčasné podoby, venovať sa budem hlavne vizuálnym a hudobným prejavom subkultúry skinheads, symbolike, hodnotovému rebríčku a svetonázoru jej členov, ako aj názoru majoritného obyvateľstvu na tento fenomén. Informácie som získavala štúdiom dostupných literárnych prameňov a prácou s respondentmi z radov členov skupiny a majoritného obyvateľstva.
|
|
MiFID a jeho aplikace na kapitálovém trhu v ČR
Janeček, Petr ; Seknička, Pavel (vedoucí práce) ; Tomažič, Ivan (oponent)
Cílem této práce bylo popsat a analyzovat aplikaci směrnice MiFID a její vliv na současnou podobu kapitálového trhu a na jeho účastníky. K dosažení tohoto cíle jsem analyzoval pomocí interdisciplinárního přístupu pojem kapitálový trh, neboť tento pojem byl pro tuto práci klíčový. Kapitálový trh jako nedílnou součást finančního trhu jsem zkoumal z pohledu ekonomické vědní disciplíny. I právní věda se přiklání k ekonomickému přístupu vymezení finančního trhu a jeho nedílnou součástí - kapitálového trhu. Pro pochopení současného stavu kapitálového trhu jsem analyzoval historický vývoj českého kapitálového trhu, historický vývoj právní úpravy (české i komunitární) tuzemského kapitálového trhu a jejich vzájemnou interakci. Těžiště práce spočívalo v analýze transpozice směrnice MiFID do zákona o podnikání na kapitálovém trhu. Směrnice MiFID představuje zásadní změnu v právní úpravě kapitálového trhu co do rozsahu tak i do hloubky. Proto jsem se zaměřil jen na vybrané klíčové oblasti, novinky, které tento pramen komunitárního práva přinesl a jaký vliv tato transpozice měla na současný kapitálový trh. Dále bych ve stručnosti zhodnotil výše popsané změny a na závěr připojil, jaké změny v právní úpravě lze v nejbližší době nebo v delším časovém horizontu očekávat. Transpozice směrnice MiFID do českého právního řádu...
|
| |
|
Lidová slovesnost v kontextu etnolingvistiky a její využití ve výuce češtiny jako cizího jazyka
Biňovcová, Barbora ; Vaňková, Irena (vedoucí práce) ; Janeček, Petr (oponent)
Předmětem diplomové práce je využití útvarů lidové slovesnosti ve výuce češtiny jako cizího jazyka. Předkládám proto návrh učebního materiálu sestaveného převážně z textů lidové slovesnosti, který v sobě na základě komunikačního přístupu ve výuce cizích jazyků snoubí dimenzi jazykovou a sociokulturní. Navrhovaný učební materiál má podobu kalendáře, ve kterém jsou charakterizována jednotlivá roční období v České republice prostřednictvím jejich atributů, tj. podstatných znaků, zachycených v textech lidové slovesnosti a dále jsou v něm za podpory textů lidové slovesnosti vyloženy rituály, státní svátky, ostatní svátky a jiné významné dny a pojmy, které se k jednotlivým ročním obdobím vážou. Veškeré texty lidové slovesnosti a informace zařazené do návrhu učebního materiálu jsou vybírány či upravovány s ohledem na komunikační potřeby studentů češtiny jako cizího jazyka a za účelem seznámení cizojazyčných studentů s pojmy a znalostmi z české geografie, kultury a kulturní historie.
|
|
Věštebné techniky vánočního cyklu v Českých zemích
Rovenská, Kateřina ; Janeček, Petr (vedoucí práce) ; Kozák, Jan (oponent)
Práce prezentuje typologický seznam způsobů věštění prováděných v období od začátku adventu až do dne Tří králů. Seznam je tvořen praktikami známými na území Čech, Moravy a Slezska od dob příchodu křesťanství až po současnost. Jednotlivé způsoby věštění jsou zde řazeny podle cíle věštby, nikoli chronologicky. Rámec práce je tvořen obecným výkladem o věštění jako takovém jakožto kulturní praktice, společně s uvedením do kontextu slavení křesťanských Vánoc a také do problematiky soužití slovanské předkřesťanské kultury s kulturou křesťanskou v raném středověku. Základem práce jsou etnografické údaje čerpané z děl Č. Zíbrta, J. I. Hanuše a dalších českých etnografů. Teoretická část práce vychází z prací religionistů, folkloristů a antropologů, např. M. Eliadeho, K. J. Erbena a K. Richtera. KLÍČOVÁ SLOVA: věštění, budoucnost, advent, Vánoce, Nový rok, nový rok, předkřesťanská kultura, křesťanská kultura, české území
|
|
Pražská pověst v 2. polovině 19. století (na příkladu sběrů Popelky Biliánové)
Janeček, Petr ; Sochorová, Ludmila (vedoucí práce) ; Sochorová, Ludmila (oponent)
Cílem rigorózní práce je analýza problematiky domácí orální narativní tradice na přelomu 19. a 20. století, se zaměřením na lokální pražské pověsti, jejich charakter, genezi a funkci. Případová studie sběrů vyšehradských a podskalských pověstí pražské spisovatelky Popelky Biliánové si klade za cíl nejen analyzovat lokální korpus dobově tradovaných folklorních látek, ale v širším smyslu představit i roli pověstí a zacházení s nimi v českém semiodborném diskurzu 2. poloviny 19. století. Základními prameny použitými v rigorózní práci jsou jednak vlastní rukopisy autorky, uložené v autorčině pozůstalosti, tak i komplet její literární tvorby tématicky se vztahující k problematice pražských pověstí. Sekundární literaturu pak představují sbírky pražských pověstí dalších autorů, pragensie a další relevantní teoretická literatura, převážně z oblasti folkloristiky, etnologie, literární vědy a historiografie. Po teoretickém úvodu sumarizujícím a konfrontujícím teoretické, metodologické a klasifikační přístupy k pověsti jako folklornímu žánru, následuje kritický přehled dosavadního studia problematiky. Sbírka pražských pověstí Popelky Biliánové je zařazena do genetického vztahu s ostatními sbírkami pražských pověstí a jsou charakterizováni její následovníci a pokračovatelé. Stručně je představena i osobnost a...
|