|
Mýty a narativy o klimatu v českém internetovém prostředí se zaměřením na apokalyptické a eschatologické vize
Tréglová, Zuzana ; Chlup, Radek (vedoucí práce) ; Kozák, Jan (oponent)
Bakalářská práce je zaměřená na zmapování klimatických mýtů a narativů, které se vyskytují v českém internetovém prostředí. Konkrétně se jedná o kvalitativní analýzu reprezentativního výběru zpravodajských webů včetně takových, které bývají považovány za dezinformační. Mýty a narativy jsou zde nazírány perspektivou knihy Gérarda Boucharda: Social Myths and Collective Imaginaries. Na základě analýzy jsou mýty rozděleny do dvou základních skupin dle toho, zda vnímají změnu klimatu jako zásadní ohrožení pro život na Zemi nebo považují tyto obavy za přehnané a nevidí potřebu na změnu klimatu reagovat. Obě tyto skupiny mýtů jsou podrobněji rozděleny a zmapovány co do výskytu a vzájemné kompatibility.
|
|
Fenomén exopolitiky v České republice z religionistické perspektivy
Malá, Tereza ; Chlup, Radek (vedoucí práce) ; Kozák, Jan (oponent)
V této práci popisuji českou skupinu lidí, kteří se shromažďují kolem témat exopolitiky (politické vztahy s mimozemšťany), historie a spirituality. Tímto popisem zodpovídám na svou výzkumnou otázku, zda je relevantní používat religionistické metody na skupinu, která se proti náboženství vymezuje. Pro potřebu práce jsem provedla pět polostrukturovaných rozhovorů a zároveň jsem absolvovala dvoudenní zúčastněné pozorování. Sesbíraná data z terénního výzkumu analyzuji a rámcuji za pomocí nástroje sedmi dimenzí náboženství Niniana Smarta. Nejprve upravuji danou metodu tak, aby byla použitelná na daný novodobý fenomén. Pro tento účel přejímám diferenciaci Zygmunta Baumana v pojmech "pevná a tekutá modernita". Sedm dimenzí sestavil Ninian Smart v modernitě pevné, a její rámec tak musí být v každé dimenzi upraven tak, aby šel použít i fenomény tekuté modernity, jako právě tato skupina. Dimenze rituální se ukazuje jako silně přítomná v dané skupině, specificky jejich rituály a metody pro kontaktování mimozemských bytostí a kultivaci "vnitřního Já". K dimenzi doktrinální přistupuji skrze optiku tekuté modernity, kdy se jako doktrína ukazují charakteristiky, které samotná skupina jako doktrínu nevnímá. Narativní dimenze se projevuje skrze autory jako je Zecharia Sitchin nebo Erich von Däniken. Zkušenostní...
|
|
Evoluční racionále manifestace osobnostních rysů v hlasovém projevu
Kozák, Jan ; Pivoňková, Věra (vedoucí práce) ; Havlíček, Jan (oponent)
Dosavadní výzkum voblasti vokální exprese ve vztahu k osobnostním proměnným poodkryl některé akustické parametry, které korelují s osobnostními rysy různých modelů osobnosti. Avšak málo studií zkoumalo antisociální osobnostní charakteristiky, mezi které patří i rysy Temné triády. Temná triáda sama o sobě je poměrně nový koncept, který dosud nebyl zkoumán ve vztahu k akustickým parametrům. Tato explorační studie zkoumá vzájemné korelace mezi akustickými parametry hlasového spektra a osobnostními rysy Temnétriády, NEO-FFI a sebeklamem. Pro tento výzkum byly zvoleny hlasové vzorky vpodobě fonace prodloužených vokálů /a/, /e/, /i/, /o/, /u/, četby neutrálního textu a spontánního popisu. Výzkumu se zúčastnilo 66 participantů, kteří vyplnily osobnostní dotazníky SD3, NEO-FFI a SDQ. Z akustického hlediska bylo měřeno 21 parametrů, které popisují hlasové kvality, v softwaru PRAAT. Analýza dat odhalila signifikantní korelace mezi osobnostními rysy a některými akustickými parametry. Jako důležité se ukázaly parametry HNR, jitter a shimmer. Výsledky prokázaly, že některé osobnostní rysy se manifestují prostřednictvím lidského hlasu. Samotný mechanismus vlivu osobnosti na hlas je vtéto práce pouze naznačen.
|
|
Navajo Ritual Healing
Galovič, Roman ; Chlup, Radek (vedoucí práce) ; Kozák, Jan (oponent)
V tejto práci sa zaoberám dvoma liečebnými tradíciami z navažského prostredia, konkrétne tradičnou rituálnou liečbou a peyotovou liečbou Native American Church. Tie predstavujem v troch rozmeroch, keď postupne sledujem kozmologický rámec, spoločenskú organizáciu, a konkrétny príklad rituálu. V jadre mojej práce je model mriežky a skupiny od Mary Douglasovej, keď sledujem práve korelácie medzi kozmologickými predstavami a sociálnymi štruktúrami a spôsoby, akými sa ustanovujú v rituáli. Týmto spôsobom poukazujem ako kolonialistický útlak oslabil komunitné väzby a vytvoril pôdu, v ktorom sa začal rozrastať Native American Church v navažskom prostredí, pretože dokázal ponúknuť existenciálne odpovede práve pre život v takto bezútešnom priestore. To ale neznamená, že by kolonializmus vykorenil navažskú tradičnú liečbu, a obidve tradície existujú naďalej bok po boku a sú často kombinované jednotlivými pacientkami a pacientmi. Ponúkam možnosť výkladu tejto liečebnej plurality, keď prepájam model Mary Douglasovej s určitými tradičnými navažskými predstavami a psychologickými úvahami Friedricha Nietzscheho. Takto by každá osoba bola permanentne situovaná v spoločensky a fenomenologicky rôznorodom priestore, kde by jednotlivé liečebné tradície liečili v ľuďoch odlišné "sociálne ja". Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
|
Þórova výprava ke Geirrøðovi (aneb paradigma cesty þórovského hrdiny do Jiného světa)
Kozák, Jan ; Starý, Jiří (vedoucí práce) ; Antalík, Dalibor (oponent)
Práce rozebírá osm verzí narativu o thórově výpravě do sídla thursa (obra) Geirroda. Tyto variantní verze náleží do různých žánrů a jsou datovány do různých dob - nejstarší je skaldská báseň z doby před christianizací Skandinávie (10. stol.), zatímco další verze byly zapsány křesťanským Islanďanem Snorrim Sturlusonem a dánským kronikářem Saxonem Grammatikem (oba 13. stol.). Nejmladší verze je pohádkový příběh z 15. stol. Variace mezi žánry a různými dobami je v práci využita ke sledování a analýze změn, které postihly původně náboženský narativ po konverzi ke křesťanství, tj. poté, co zaniklo původní pohanské symbolické univerzum a bylo nahrazeno středověkým. Ačkoliv zůstala základní struktura příběhu a jména protagonistů uchována celkem věrně (s ohledem na časový rozptyl a nepřímý přenos), smysl a žánrové zařazení příběhu se signifikantně proměnilo: v případě Saxona Grammatika do euhemerizované pseudohistorie a v případě příběhu z 15. stol. do pohádkového vyprávění jen volně svázaného s postavou historického krále Ólafa Tryggvasona. Toto pozorování ilustruje a potvrzuje proces demytizace pohanských mýtů a ukazuje dva žánry, v nichž budou mýty "uloženy" pro středověké obecenstvo: v pohádkách a v pseudohistorických národních počátcích sepsaných ranými kronikáři.
|
|
Konspirační narativ Protokolů sionských mudrců v kontextu židovsko-křesťanských vztahů
Hlaváčová, Kateřina ; Kozák, Jan (vedoucí práce) ; Chlup, Radek (oponent)
Tato práce pojednává o antisemitském pamfletu Protokoly sionských mudrců, který zasazuje do historického kontextu jeho vzniku s ohledem na náboženské, politické a sociální příčiny, které stály za formulací řady předchozích konspiračních a protižidovských narativů a jejich motivů, které se nakonec v Protokolech promítají. Tento komplexní konspirační narativ je následně podroben strukturální analýze, která se snaží identifikovat dominantní témata strukturovaná do binárních opozic, prostřednictvím kterých se snaží dobrat "smyslu," nebo významu narativu, který byl aktuální pro čtenáře své doby, ale který rovněž oslovuje i současné konspiracisty. Závěrem se práce pokouší nastínit jednu z hlubokých příčin, jež činí z Židů ideální adepty pro hlavní roli v konspiračních narativech, která tkví v jejich mimořádném, liminálním stavu, definovaném jejich vztahem vůči majoritní, v tomto případě křesťanské, společnosti.
|
|
Bohové a běsi: Konstrukce slovanského pohanství ve středověkých písemných pramenech
Dynda, Jiří ; Kozák, Jan (vedoucí práce) ; Golema, Martin (oponent) ; Zbíral, David (oponent)
Jiří Dynda Bohové a běsi: Konstrukce slovanského pohanství ve středověkých písemných pramenech Disertační práce FF UK Anotace Práce se soustředí na analýzu diskurzivní konstrukce slovanského pohanství ve středověkých písemných pramenech. Ve třech kapitolách postupně odpovídá na základní výzkumnou otázku: jak jsou prvky slovanského pohanství (a zejména jeho pojetí božství) popisovány před; krátce po christianizaci; a dlouho po christianizaci. Respektive, jak je pohanství vykreslováno jako aktivní vnější nepřítel, jako poražený nepřítel a jako vnitřní nepřítel středověkého křesťanství. Rozbor diskurzivních strategií je proveden na více než tuctu případových studií konkrétních pramenů nebo jejich skupin. Prameny jsou analyzovány i v komparaci s dalšími prameny textovými, archeologickými i etnografickými. Důslednou identifikací několika diskurzivních strategií (idolatrické, démonologické, ortopraktické, euhémeristické a řecko-římské) v pramenech práce směřuje k detailnímu poznání specifik křesťanské čočky pohledu na pohanská náboženství Slovanů (interpretatio Christiana). Tím chce zároveň přispět i k širším možnostem jejich poznání. Zejména srovnání pojetí božství ve fungujících pohanských společnostech s jeho démonologickým uchopením v synkretickém systému lidového křesťanství v pozdním středověku ukazuje...
|
|
Psyche as a Mythological Wilderness
Galovič, Roman ; Chlup, Radek (vedoucí práce) ; Kozák, Jan (oponent)
Témou tejto práce je odkúzlenie sveta a možný ontologický status, aký môžu mať "mystické bytosti" ako víly a silové zvieratá. Túto tému rozvrhujem do troch oblastí, a to do oblasti pozitivistickej hegemónie, kde je existencia týchto bytostí absurdná, jungiánskej hlbinnej psychológie, kde sa identifikujú ako symboly archetypov, a urbánneho šamanizmu, kde sa naopak s existenciou týchto bytostí počíta ako samozrejmou. S použitím metódy Foucaulta a analýzy Adorna a Horkheimera stopujem, ktorý ontologický predpis spôsobil, že je pre nás takáto existencia nemysliteľná, a identifikujem ho v úvahách Johna Locka a Henriho Bergsona. Tu ako hlavnú ontologickú podmienku nachádzam predpis homogenity, ktorý dovoľuje len jeden spôsob existencie a všetky bytosti, ktoré túto podmienku nespĺňajú, môžu existovať len ako psychické entity. Jungove dielo a urbánny šamanizmus potom vnímam ako odpovede, ktoré sa snažia spätne obhájiť status týchto bytostí na tomto ontologickom poli. Jung to v svojej teórií kolektívneho nevedomia činí tak, že v nich nachádza artikuláciu hlbinných psychických síl, a tak im zaručuje významnosť, ale nerozporuje ich ultimátny psychický status. Šamanizmus však postuluje aj ich silnejšiu existenciu, a na analýze šamanskej skúsenosti zmeneného stavu vedomia a diskurzu sa ukazuje, ako to môže...
|
|
Tulení kůže: interpretace islandské pohádky a jejich motivů ve vztahu k staroseverskému symbolickému rámci
Nováková, Barbora ; Starý, Jiří (vedoucí práce) ; Kozák, Jan (oponent)
Tato práce interpretuje islandskou pohádku o tulení kůži a snaží se ji zasadit do staroseverského kulturního rámce tak, aby vyvstaly možné sdílené paralelní motivy a shodná motivická jádra, a to navzdory časové oddělenosti primárního textu od staroseverských mýtů a ság. Metodicky se opírá především o strukturální teorie a nástroje používané Claudem Lévi-Straussem, které umožňují identifikovat základní mytémy, tj. stavební jednotky narativu: jedná se především o postavy, předměty a prostředí. Tyto mytémy pak dále nachází i v jiných žánrech či kulturních oblastech, a to na základě teorie amplifikace používané v psychologické praxi Carlem Gustavem Jungem. Cílem práce je nejen u-chopení a po-chopení pohádky a jejího významu či smyslu, nýbrž propojení mytické tradice starých Seveřanů a novodobější pohádkové tradice Islandu. Výsledkem je podrobná analýza symbolické sítě, do které jsou pohádka a její jednotlivé mytémy zasazeny, přičemž takovéto zmapování ukazuje též na přínos jednotlivých interpretačních úrovní a možnosti jejich dalšího využití. Klíčová slova: tulení kůže, Tulení žena, tuleň, islandský folklor, staroseverské mýty
|
|
Forest, water and field mythological creatures of the West Slavs
Zboroň, Adam ; Dynda, Jiří (vedoucí práce) ; Kozák, Jan (oponent)
Adam Zboroň Mytologické bytosti lesov, vôd a polí u Západných Slovanov Abstrakt Cieľom tejto bakalárskej práce je priblížiť čitateľovi problematiku mytologických entít, obývajúcich lesy, polia a vodstvá tak, ako bola ponímaná v západoslovanskom prostredí, pričom sa však neustále opiera o ich obdoby v celom slovanskom priestore. Základné jadro práce je venované konkrétnym a základným bytostiam, obývajúcim jednotlivé zóny, ich hlavným charakteristikám a pôsobeniu, tak ako ho dochovala a opísala ľudová kultúra. Celá práca je potom rámcovaná fenoménom samotných hraníc prostredí, či kompetencii a témou pôvodu týchto prírodných entít, so zreteľom na konkrétne povery a princípy ich vzniku v ľudovej kultúre. Práve ľudová kultúra, predstavy a rituály budú východiskovým bodom, prostredníctvom ktorého sa budeme snažiť priblížiť začlenenie bytostí do rámcov každodenného života, či širších celkov prírodných zákonitostí. Hranice, charakteristika a vznik prírodných bytostí, teda sú akýmisi základnými bodmi, ktorými sa táto práca zaoberá a ktoré z viacerých uhlov pohľadu objasňuje.
|