|
Souvislost psychosociálních faktorů perinatální péče s pacientskou spokojeností, průběhem porodu a zahájením kojení
Takács, Lea ; Šulová, Lenka (vedoucí práce) ; Dittrichová, Jaroslava (oponent)
Diplomová práce je věnována psychosociálním aspektům porodní a poporodní péče. Je rozdělena do tří tematických celků: psychosociální aspekty péče o rodičku, psychosociální aspekty péče o novorozence a psychosomatické souvislosti v porodnictví. Každý tematický celek sestává z části shrnující dosavadní poznatky v dané oblasti a vlastní výzkumné části. První tematický celek se zaměřuje na přístup zdravotníků k rodící ženě a jejich psychosociální kompetence (komunikace, poskytování informací, zvládání náročných situací atd.); je zakončen výzkumnou studií, jejímž cílem je identifikovat hlavní psychosociální faktory, které ovlivňují spokojenost rodiček s péčí v českých porodnicích. Druhý tematický celek sleduje porodní situaci z perspektivy novorozence a obsahuje následující témata: psychosociální potřeby novorozence, raný kontakt matky a dítěte, péče o předčasně narozené a nemocné děti a zahájení kojení; je uzavřen vlastní výzkumnou studií o faktorech, které mohou podpořit či naopak zkomplikovat zahájení kojení. Třetí a poslední tematický celek se soustřeďuje na otázku vlivu psychologických proměnných na prožívání porodní bolesti a průběh porodu a v jeho empirické části je prezentován výzkum o dopadu psychosociálních faktorů perinatální péče na výskyt některých porodních komplikací a medicínských...
|
|
Dopady nepříznivých zkušeností v dospívání matky na sociálně-emoční vývoj dítěte a jeho behaviorální problémy
Miketová, Kateřina ; Takács, Lea (vedoucí práce) ; Bosman, Dita (oponent)
Tato bakalářská práce se zaměřuje na dopady nepříznivých zkušeností v dospívání matky na sociálně- emoční vývoj dítěte a jeho potenciální behaviorální problémy. Literární část nejprve představí pojem tzv. nepříznivých zkušeností (adverse experiences), a představeny jejich jednotlivé typy. Poté budou uvedeny možnosti, jak dané nepříznivé zkušenosti měřit ve výzkumné praxi a jaké dopady mohou mít na jedince, který si jimi prošel. V práci bude kladen důraz na průběh těchto negativních zážitků v adolescenci, zároveň budou ale taktéž zmíněny i ty nepříznivé zkušenosti, které proběhly v raném dětství matky. Budou popsány dopady nepříznivých zkušeností matky sociálně-emoční vývoj dítěte a jeho behaviorální problémy. Na závěr budou představeny mechanismy, kterými se přenáší transgenerační trauma z matky na dítě. Ve výzkumné části bude popsán návrh výzkumu, který se zaměřuje na vliv nepříznivých zkušeností matky v době adolescence na riziko výskytu behaviorálních problémů u jejího dítěte. Jedná se o návrh kvantitativního výzkumu, který sleduje behaviorální problémy u předškolních dětí ve věku 4 let. Tato studie se dále zaměřuje na roli sociální opory jako moderující proměnné, neboť předchozí studie identifikovaly sociální oporu jakožto protektivní faktor před dopady nepříznivých zkušeností matky na vývoj dítěte.
|
|
Behaviorální charakteristiky dětí jako rizikový faktor školní neúspěšnosti v mladším školním věku
Zierisová, Daniela ; Takács, Lea (vedoucí práce) ; Kubíková, Kateřina (oponent)
Tato diplomová práce se zaměřuje na efekt behaviorálních charakteristik v předškolním věku na školní úspěšnost v mladším školním věku. Cílem teoretické části bylo vymezit pojem školní úspěšnosti, popsat behaviorální charakteristiky dětí v předškolním věku a shrnout výsledky dosavadních studií, týkajících se vztahu školní úspěšnosti a behaviorálních charakteristik. Cílem empirické části bylo zjistit, zda behaviorální charakteristiky předškolních dětí, mají efekt na školní úspěšnost v mladším školním věku. Ve vztahu behaviorálních charakteristik a školní úspěšnosti byla ověřována role rodičovského zapojení, jakožto moderátoru. Pro tuto analýzu byla využita data z validizace screeningového dotazníku Index kumulativního rizika (IKR). Pro měření behaviorálních projevů i školní úspěšnosti byla využita data z IKR a Škály školní úspěšnosti, která byla v rámci indexu vytvořena. Pro ověření efektu behaviorálních charakteristik na školní úspěšnost byla použita regresní analýza. Výsledky ukazují, že problémy v chování u předškolních dětí má negativní dopad na školní úspěšnost v mladším školním věku. Efekt rodičovského zapojení se nepotvrdil. Výsledky této práce poukazují na možnost zachycení dětí ohrožených školní neúspěšností již před nástupem do školy. Klíčová slova: školní úspěšnost; behaviorální...
|
|
Psychologické pojetí viny v díle Karla T. Jasperse
Hartlová, Klára ; Kebza, Vladimír (vedoucí práce) ; Takács, Lea (oponent)
Bakalářská práce popisuje pojetí viny v díle německého psychologa a filosofa Karla T. Jasperse. V první části se věnuje představení Karla Jasperse jakožto autora a myslitele, v druhé kontextu vzniku Jaspersova vlastního myšlení s přihlédutím k důležitým myslitelům, kteří jej ovlivnili. Třetí část podrobně rozebírá Jaspersovo zásadní dílo Otázka viny, přičemž je kladen důraz na morální a metafyzickou vinu. Čtvrtá část se věnuje problematice kolektivní viny a Jaspersově uchopení této otázky, jakož i reakcemi dalších autorů. V páté části je rozpracován pojem svědomí a jsou tak doplněny některé otázky vyvstávající z Jaspersova díla. V empirické části je proveden návrh výzkumu s názvem Vnímání pojmu svědomí u psychologů. Klíčová slova: vina, Karl Jaspers, svědomí, psychologie, filosofie
|
|
Působení raného kontaktu mezi matkou a dítětem po porodu na subjektivní vnímání jejich vztahu
Kolumpková, Michaela ; Horáková Hoskovcová, Simona (vedoucí práce) ; Takács, Lea (oponent)
Tato práce sleduje působení raného kontaktu mezi matkou a dítětem bezprostředně po porodu na emoční naladění matky ve vztahu k dítěti. Teoretická část se zabývá problematikou situace porodu, dalším vývojem po porodu s důrazem na samotný raný kontakt a cestami navázání vztahu mezi matkou a dítětem. Závěr teoretické části se týká kvality vztahu mezi matkou a dítětem a interakcí mezi nimi. Empirická část zjišťuje, zda raný kontakt bezprostředně po porodu, případně celkový kontakt mezi matkou a dítětem v porodnici a další faktory na straně matky nebo dítěte, působí na emoční naladění matky na její dítě. Výzkum byl postaven na výpovědích matek, které se vyjadřovaly o svém dítěti. Předpokládalo se, že naladění matky souvisí s volbou adjektiv popisující dítě nebo celou situaci. Výzkum však neprokázal významné působení výskytu raného kontaktu na další emoční naladění matky na dítě. Na základě výsledků výzkumu lze tedy vyvodit závěr, že bezprostřední raný kontakt po porodu nemá významný vliv na kvalitu vztahu mezi matkou a dítětem a i bez raného kontaktu je možné být pozitivně naladěn na dítě. Tento výzkum tedy podporuje fakt, že nelze jasně dokázat, že je to právě raný kontakt, který napomáhá vzniku vazby mezi matkou.
|
|
Hodnocení psychosociálního klimatu rodičkami v malé porodnici.
Žipajová, Věra ; Horáková Hoskovcová, Simona (vedoucí práce) ; Takács, Lea (oponent)
Diplomová práce se zaměřuje na mapování a hodnocení psychosociálního klimatu porodnice v Česko- německé horské nemocnici s.r.o. rodičkami. Je teoreticko-empirického charakteru. Teoretická část práce přináší poznatky o psychických změnách, kterými žena prochází v době těhotenství, porodu i krátce po porodu. Prostor je dále věnován problematice potřeb rodičky, stresu v perinatálním období a psychopatologii ženy ve zmíněných obdobích. Probrány jsou zde také sociokulturní souvislosti perinatální péče. Stěžejní je popis psychosociálních aspektů perinatální péče a komunikace se ženou v perinatálním období. Výzkumná část práce se zaměřuje na analýzu psychosociálního klimatu porodnice ve Vrchlabí. Pro analýzu je využit Dotazník psychosociálního klimatu porodnice KLI-P, který vyplnilo 51 rodiček, a doplňující kvalitativní dotázání 10 rodiček. Analýza je doplněna o pohled dvou porodních asistentek na přístup k rodičkám v porodnici ve Vrchlabí. Výsledky z dotazníku KLI-P jsou srovnávány statistickou metodou testování hypotéz. Rodičky z porodnice ve Vrchlabí jsou na základě těchto testování statisticky významně spokojenější ve všech proměnných v porovnání s rodičkami ze všech vybraných typů porodnic. Pouze rozdíl celkové spokojenosti s oddělením šestinedělí ve srovnání s rodičkami z menších typů porodnic nebyl...
|
|
Dopady prenatálního stresu na psychický vývoj dítěte
Škrdová, Barbora ; Takács, Lea (vedoucí práce) ; Pešout, Ondřej (oponent)
Tato diplomová práce se zaměřuje na dopady prenatálního stresu na psychický vývoj dítěte v předškolním věku. Teoretická část popisuje typy stresu v těhotenství, jejich prevalenci, možnosti screeningu a prevenci či redukci stresu. Dále se soustředí na dopady prenatálního stresu na vývoj dítěte včetně faktorů, které tento efekt moderují a mediují. Empirická část se zaměřuje na dopady prenatálního stresu na kognitivní, psychomotorický a socioemoční vývoj u dětí ve věku pěti let, a zároveň na to, zda je efekt prenatálního stresu na vývoj dítěte mediován stresem matky v období po narození dítěte. Výzkumný soubor zahrnuje 218 matek, jejichž děti byly ve věku pěti let vyšetřeny pomocí Inteligenční a vývojové škály (IDS). Pre- a postpartální stres byl měřen pomocí The Perceived Stress Scale (PSS) ve třetím trimestru těhotenství, a dále v období 9 měsíců a 3,4 a 5 let po porodu. Výsledky path analýz neukázaly signifikantní efekt pre- a postpartálního stresu na vývoj dětí v uvedených oblastech. Prenatální stres byl signifikantním prediktorem postpartálního stresu. Ze zařazených kovariátů se ukázal pozitivní efekt vzdělání matky na verbální kognitivní a socioemoční vývoj. Chlapci měli nižší skór v oblasti motorického vývoje ve srovnání s dívkami. Nižší sociální opora v těhotenství zvyšovala prenatální i...
|
|
Formování vztahu matky k dítěti během těhotenství a časného poporodního období
Blažková, Kristýna ; Takács, Lea (vedoucí práce) ; Juríková, Laura (oponent)
Tato bakalářská práce se zaměřuje na formování vztahu matky k dítěti (bonding) během těhotenství a časného poporodního období. Cílem práce je prozkoumat, jaké faktory ovlivňují tento vztah a jaký je jeho význam pro další vývoj dítěte. Literárně přehledová část se dělí na pět kapitol, které pokrývají výzkum a teoretické přístupy v oblasti bondingu. První kapitola se věnuje definici pojmu bonding a počátkům jeho zkoumání. Druhá kapitola popisuje formování bondingu během těhotenství a soustředí se na faktory, které v tomto období ovlivňují formování bondingu, včetně faktorů, jako jsou hormonální změny a stres. Třetí kapitola se zabývá vlivem porodu na proces bondingu. Čtvrtá kapitola popisuje formování bondingu v časném poporodním období a zaměřuje se na faktory, jako je raný kontakt a péče o novorozence, ve vztahu k bondingu. Poslední kapitola se věnuje relativně stálým faktorům mimo perinatální období, které ovlivňují bonding, především jde o psychosociální charakteristiky matky. Empirická část práce představuje návrh výzkumu, který se zaměřuje na identifikaci rozdílných trajektorií bondingu a analýzu faktorů jako je podpora partnera a sociální opora, které ovlivňují příslušnost matek do dané trajektorie bondingu. Klíčová slova mateřský bonding; vztah matky a dítěte; prenatální bonding; postnatální...
|
|
Vybrané perinatální rizikové faktory poporodní deprese
Tenglerová, Hana ; Takács, Lea (vedoucí práce) ; Hrdličková, Kristýna (oponent)
Tato diplomová práce se zaměřuje na problematiku poporodní deprese (PPD) a souvisejících rizikových faktorů. Cílem teoretické části bylo vytvořit přehled těchto faktorů, s důrazem na rizikové faktory vyskytující se v perinatálním období. Cílem empirické části bylo zjistit, zda symptomy PPD mohou souviset s psychosociálním klimatem porodnice, a které konkrétní aspekty tohoto klimatu jsou pro rozvoj symptomů PPD klíčové. Pro tuto analýzu byla využita data z prospektivní longitudinální studie The Mother and Child Vysočina Cohort Study. Výzkumný soubor zahrnoval 755 žen. Pro měření symptomů PPD byla použita Edinburská škála postnatální deprese (EPDS), psychosociální klima porodnice ženy hodnotily s využitím dotazníku Dotazník psychosociálního klimatu porodnice (KLI-P). Pro analýzu rizikových faktorů PPD byla použita zobecněná lineární regrese. Výsledky ukazují, že horší hodnocení psychosociálního klimatu na porodnickém oddělení i oddělení šestinedělí souvisí s vyšší hladinou depresivních symptomů v šesti týdnech a devíti měsících po porodu. Analýza zaměřená na jednotlivé aspekty psychosociálního klimatu ukázala, že míra depresivních symptomů souvisela zejména s přístupem zdravotníků, podáváním informací, a prostředím porodnice. Výsledky této práce poukazují na význam nejen lékařské, ale i...
|
|
Citová vazba matek a jejich emoční regulace v komunikaci s dětmi
Klempířová, Kateřina ; Gillernová, Ilona (vedoucí práce) ; Takács, Lea (oponent)
Cílem této diplomové práce bylo zjistit, zda existuje souvislost mezi způsoby emoční regulace, které využívají matky v komunikaci se svými dětmi a jejich citovou vazbou. V literárně přehledové části jsou vymezeny základní pojmy pro tuto práci, kterými jsou citová vazba, emoční regulace a jejich vzájemná souvislost a interakce matky se svým dítětem. Výzkumu se účastnilo 288 respondentek. Výzkum je kvantitativní povahy. Výsledky i metody zpracování dat jsou popsány v empirické části. Ke sběru dat byl použit především Dotazník prožívání blízkých vztahů ECR-R16 a Dotazník emoční regulace ERQ. Otázka ke zmapování četnosti prožívání emocí byla inspirována částí dotazníku autorů Zaouche-Gaudron et al. Ze zjištění vyplývá, že statisticky významné výsledky byly zjištěny u nezpracované citové vazby. Souvislost byla prokázána u nezpracované citové vazby a potlačení jako způsobu regulace emocí. Bylo také prokázáno, že se u tohoto stylu citové vazby liší frekvence prožívání pýchy a smutku v porovnání s ostatními styly citové vazby. Výsledky výzkumu otevírají možnost k dalšímu zkoumání, a to především v oblasti nezpracované citové vazby, u které byly prokázány statisticky významné výsledky.
|