|
Operativní řešení kolik u koní - analýza úspěšnosti rekonvalescence
Pillárová, Daniela
Literární přehled pojednává o anatomii a fyziologii trávicího traktu koní, dále udává stručnou charakteristiku kolikových onemocnění, jednotlivé typy kolik, příčiny kolik, vysvětluje pojem nepravých kolik a v neposlední řadě se také věnuje možnostem terapie a prevence. Praktická část analyzuje soubor pacientů, kteří byli hospitalizování v měsících leden až prosinec 2021 na klinice v Heřmanově Městci. Vstupní soubor obsahoval celkem 122 koní, u kterých byly sbírány informace o pohlaví, věku, plemeni a o době příjmu pacienta. Mezi těmito faktory byla hledána predispozice ke kolikám. Dále byla zjišťována diagnóza a zvolený způsob terapie. Došlo k porovnání úspěšnosti chirurgické a konzervativní léčby. Konzervativní terapie v podobě podání intravenózních léčiv byla zvolena u 63,93 % pacientů a byla 100% úspěšná. Chirurgickou terapii podstoupilo 18,85 % pacientů, přitom 17,39 % z nich muselo být utraceno. Celkem byla eutanázie provedena u 9,84 % koní.
|
|
Ošetřovatelská péče u pacienta po plicní lobektomii na lůžku intenzivní péče
VAŇKOVÁ, Veronika
Tato bakalářská práce se zaměřuje na ošetřovatelskou péči o pacienty po plicní lobektomii na oddělení intenzivní péče. Plicní lobektomie je chirurgický zákrok, při kterém se odstraňuje plicní lalok, nejčastěji kvůli karcinomu plic. Cílem práce bylo identifikovat specifika péče o pacienty po plicní lobektomii, zdůraznit význam péče o hrudní drény, kterou zajišťují edukované sestry a prozkoumat důležitost rehabilitace během rekonvalescence. Výzkumná část byla provedena kvalitativní metodou prostřednictvím rozhovorů, které probíhaly na odděleních kardiochirurgie, hrudní chirurgie a cévní chirurgie. Výzkumný vzorek tvořilo sedm pacientů hospitalizovaných na těchto odděleních a čtyři lékaři. Z výsledků výzkumu vyplynulo, že sestry odpovědné za péči o hrudní drény jsou dobře proškoleny, což přispívá k nízkému výskytu komplikací spojených s těmito drény. Dále bylo zjištěno, že včasná rehabilitace je zásadní pro úspěšnou rekonvalescenci, protože opožděná rehabilitace může vést k četným komplikacím, které omezují pacienty v každodenních činnostech. Práce také zkoumala specifika péče o pacienty po plicní lobektomii, která se v mnohém neliší od péče po jiných hrudních operacích. Výsledky této práce potvrzují, že pacientům po plicní lobektomii je poskytována kvalitní péče odborně proškoleným personálem. Tyto poznatky mohou být využity k vzdělávání nových sester a informování pacientů, kteří tento zákrok podstoupí.
|
|
Kvalita života jedinců po operaci idiopatické skoliózy v České republice
Hušková, Pavlína ; Pavlů, Dagmar (vedoucí práce) ; Šteffl, Michal (oponent)
Název: Kvalita života jedinců po operaci idiopatické skoliózy v České republice Cíl: Cílem výzkumné části diplomové práce bylo na základě dotazníkového šetření zhodnotit kvalitu života jedinců po operaci idiopatické skoliózy v České republice. V rámci výzkumu byli osloveni jedinci s IS, kteří chirurgickou léčbu IS podstoupili, ale současně byli osloveni jedinci s IS, kteří operaci skoliózy nepodstoupili. Metody: Do výzkumného souboru byli zařazeni jedinci s diagnostikovanou idiopatickou skoliózou ve věkovém rozmezí 18-60 let. Dalším kritériem pro zařazení do studie bylo minimálně dvouleté období po operaci IS. K hodnocení kvality života u těchto dvou skupin skoliotiků s odlišnou podstoupenou léčbou byly využity dva dotazníky: Short Form 36 a Scoliosis Research Society 22r, které byly přibližně osm měsíců šířeny mezi jedince s IS. Analýza získaných dat a statistické vyhodnocení výsledků bylo provedeno v softwaru MS Excel. Grafická reprezentace výsledků byla realizována pomocí knihovny Matplotlib v programovacím jazyce Python. Výsledky: Dle výsledků dotazníku SRS-22r dosahují operovaní jedinci statisticky významně vyššího hodnocení u dimenze "sebehodnocení" a "spokojenost s léčbou" než neoperovaní jedinci se skoliotickou křivkou větší než 40 ř dle Cobba. V rámci dotazníku SF-36 sledujeme statisticky...
|
|
Využití vakuum-kompresní terapie u pacientů po operaci kolenního kloubu
BUŠEK, Matěj
V této bakalářské práci je hlavním tématem vliv vakuum-kompresní terapie u pacientů po operaci kolenního kloubu. Nejprve byla popsána základní problematika anatomie kolenního kloubu, ve které byly shrnuty struktury, jež při poškození jsou indikací k operaci kolenního kloubu. Dále byly popsány možnosti poškození kolenního kloubu a také možnosti operací kolenního kloubu. Jelikož tato bakalářská práce pochází z lázeňského prostředí a jedním z hlavních cílů bylo zjistit využití vakuum-kompresní terapie v systému komplexní lázeňské léčby, tak také byly popsány možnosti lázeňské léčby pro pacienty po operaci kolenního kloubu. V praktické části byl zkoumán výzkumný soubor pěti probandů, kterým byla do jejich souhrnu procedur předepsána i vakuum-kompresní terapie. S těmito probandy byl následně zkoumán jejich vývoj kolenního kloubu během lázeňské léčby pomocí vstupního a výstupního aspekčního a palpačního vyšetření, goniometrického měření a somatometrie. Také jeden z výstupních faktorů této bakalářské práce byl subjektivní pohled na tuto problematiku a ten byl získáván pomocí polostrukturovaného rozhovoru. Probandů tohoto výzkumu v rámci bakalářské práce se zúčastnilo celkem 5. Všichni z nich měli zkušenost s vakuum-kompresní terapii vůbec poprvé, a proto výstupní polostrukturovaný rozhovor dával smysl a nedocházelo tedy k ovlivnění odpovědí probandů díky jejich předešlým zkušenostem s touto formou fyzikální terapie. Při výstupních vyšetřeních se došlo k závěru, že jejich stav se zlepšil, a to jak rozsahem pohybu kolenního kloubu, tak i délkou obvodu kolenního kloubu, který naznačoval zlepšené míry otoku, což potvrdilo i aspekční a palpační vyšetření. Zároveň díky rozhovorům bylo zjištěno pozitivní vnímání vakuum-kompresní terapie pacienty, kteří tuto terapii podstupovali. Většina z nich uvedla pozitivní vztah k proběhlým terapiím a také měli pocit zlepšení jejich zdravotního stavu po skončení všech aplikací vakuum-kompresní terapie.
|
|
Obnova renesanční radnice v Hostěradicích
Kuncová, Daniela ; Mikeš, Stanislav (oponent) ; Guzdek, Adam (vedoucí práce)
Tématem bakalářské práce je obnova renesanční radnice v Hostěradicích. Dokumentace vychází z architektonické studie zpracované v rámci předmětu BGA036 Obnova památek. Radnice se nachází v centru náměstí Hostěradic, je jeho dominantou. Jedná se o velice starou renesanční budovu. Z jižní a západní strany je radnice obklopena silnicí. Zbytek stavby se nachází v parku, který je také předmětem obnovy. Jedná se o dvoupodlažní budovu zastřešenou sedlovou střechou. Ze severní strany na radnici navazuje novější dostavovaný objekt. V dnešní době není radnice využívána. Renesanční radnice se skládá nejspíše ze dvou gotických domů, které byly později spojeny v jeden. Vznik radnice je datován do 16. století. Na začátku 17. století radnice důsledkem útoku švédských vojsk vyhořela. Začátkem 19. století zde byla zřízena sýpka. Později zde byl zřízen kinosál a koncem 20. století také došlo k dostavbě koupelny. V posledních letech se radnice nevyužívá, avšak její okolí prošlo rekonstrukcí. Do celku radnice a jejích současných dostaveb nebude nijak zásadně zasaženo. Budou zanechány i pozdější dostavby, které vytváří různorodou podívanou ve dvoře. V interiéru radnice je navržen výtah a točité schodiště. V severní části obnovovaného pozemku je navržena dostavba ve formě klasických domů se sedlovou střechou, zde bude prostor pro služby a byt lékaře. Celá stavba si zachová klasický vesnický ráz.
|
|
Akutní pooperační komplikace v podmínkách chirurgických jednotek intenzivní péče
HLOBILKOVÁ, Magda
Diplomová práce se věnuje problematice akutních pooperačních komplikací v podmínkách chirurgických jednotek intenzivní péče z pohledu sestry. Práce je tvořena teoretickou a výzkumnou částí. Teoretická část je věnována problematice chirurgie, jednotek intenzivní péče a akutním pooperačním komplikacím. Výzkumná část zahrnuje cíle, metodiku a výsledky výzkumu. Pro zpracování diplomové práce byly stanoveny tři cíle. Cíl 1: Zjistit vztah mezi délkou praxe, nejvyšším dosaženým vzděláním a orientovaností sester v problematice akutních pooperačních komplikací. Cíl 2: Zjistit zájem sester o vzdělávání v problematice akutních pooperačních komplikací. Cíl 3: Zmapovat nejčastější akutní pooperační komplikace na chirurgických jednotkách intenzivní péče. Výzkumná část diplomové práce je řešena formou kombinovaného výzkumu, do kterého se zapojily sestry chirurgických jednotek intenzivní péče různé délky praxe a nejvyššího dosaženého vzdělání. Výzkum probíhal ve čtyřech nemocnicích Jihomoravského a Zlínského kraje. Kvantitativní část výzkumu byla realizována prostřednictví nestandardizovaného dotazníkového šetření. Výzkumný soubor tvořilo 138 respondentů. Kvalitativní část byla realizována polostrukturovanými rozhovory s 10 sestrami. Z provedeného výzkumného šetření vyplývá několik závěrů. Byl pozorován statisticky významný vztah mezi orientovaností sester v problematice akutních pooperačních komplikací, délkou praxe a nejvyšším dosaženým vzděláním. S narůstající délkou praxe dochází ke zvyšovaní orientovanosti sester, stejně tak s narůstající úrovní nejvyššího dosaženého vzdělání. Zúčastněné sestry projevují zájem o vzdělávání se v problematice, který však není ze strany zaměstnavatele dostatečně kompenzován. Nejčastější akutní pooperační komplikace na chirurgických jednotkách intenzivní péče z pohledu sester jsou bolest a akutní krvácení. Výstupem diplomové práce je návrh obsahu semináře pro zvýšení orientace sester v konkrétní akutní pooperační komplikaci.
|
|
Management hojení chronických ran u pacientů po chirurgickém zákroku
ŠKORNIČKA, Matěj
Teoretická část diplomové práce předkládá definici pojmu chronická rána a její specifikaci po chirurgickém zákroku. Druhá část je zaměřena na faktory, které podporují její vznik a hojení. Třetí část představuje aspekty spojené s interakcí s pacientem a managementem hojení chronických ran. Dále se zde objevují inovace v hojení chronických ran. Cílem diplomové práce bylo zjistit, jaké používají sestry hodnotící metody na posouzení ran a zmapovat, jak samotnou péči o pacienta s chronickou ranou po chirurgickém zákroku realizují. Snahou bylo zjistit maximum aspektů a následně získat odpovědi na výzkumné otázky. Empirická část je zpracována kvalitativním výzkumným šetřením technikou polostrukturovaného rozhovoru a nezúčastněného pozorování na chirurgických odděleních. Rozhovor poskytlo 11 informantů z různých krajů a různých oddělení a dále bylo učiněno 6 pozorování. Výsledky přinesly zjištění, že jednou z nevýznamnějších využívaných metod jsou jejich smysly, hodnotící pomůcky nebo škály a fotodokumentace. Sestry rády tyto metody využívají. Edukace a profesionální asertivní komunikace je podle sester nedílnou součástí procesu při hojení rány. Podpůrnými metodami v léčbě rány je pravidelný debriedment a využití nynějších metod, jež zahrnují vlhké hojení a podtlakové metody. Z výsledků lze usoudit, že sestry rády používají nové metody a techniky, ovšem vše záleží na ordinaci ošetřujícího lékaře. Důležitým aspektem, který sestry zmiňují, je spolupráce mezi zdravotnickými obory.
|
|
Penzion pro seniory
Nykodým, Petr ; Třeštíková, Jana (oponent) ; Berková, Petra (vedoucí práce)
Předmětem diplomové práce je vypracování projektové dokumentace objektu penzionu pro seniory s doplněním o specializaci z oboru vzduchotechnika. Stavba se nachází v západní části města Bystřice nad Pernštejnem a je situována na parcelu 3058/3 o celkové ploše 8315,2 m2. Celková zastavěná plocha navrženého objektu činí 1161,2 m2. Objekt má členitý půdorysný tvar. Je tvořen třemi na sebe navazujícími obdélníky, má tři nadzemní podlaží s částečným podsklepením. Střecha objektu je navržena jako plochá jednoplášťová s povlakovou izolací. Nosný systém je zvolen jako podélný se ztužujícími stěnami. Obvodové zdivo bude navrženo z broušených keramických bloků Heluz STI 40 o tloušťce 400 mm. Na celou budovu je projektován kontaktní zateplovací systém ETICS s izolantem z EPS o tloušťce 100 mm. Stavba penzionu pro seniory je z větší části určena pro ubytování občanů s věkem nad 65 let v bytech pro jednu či dvě osoby ve 2NP a 3NP. V 1NP jsou umístěny prostory zajišťující potřebné služby ubytovaným a v menší části prostory sloužící jak veřejnosti, tak ubytovaným, mezi které se řadí restaurace a lékařská ordinace.
|
|
Zdravotnické středisko Hlinsko
Pilný, Ondřej ; Burianová, Lenka (oponent) ; Kacálek, Petr (vedoucí práce)
Diplomová práce se zabývá návrhem a vypracováním projektové dokumentace zdravotnického střediska ve městě Hlinsko. Novostavba se nachází v severní části města v lokalitě určené pro výstavbu veřejné infrastruktury. Jedná se o čtyřpodlažní, částečně podsklepený objekt s šikmou mansardovou a plochou vegetační střechou. Objekt je založen na základových pasech a patkách z železobetonu. Nosné obvodové a vnitřní zdivo je navrženo z vápenopískových cihel KALKSANDSTEIN. V místech, kde je navržena otevřená dispozice je poté použito průvlaků a sloupů. Stropní konstrukce je navržena nad 1.PP jako monolitická železobetonová z důvodů zajištění požární bezpečnosti. Zbytek stropních konstrukcí je navržen z předpjatých stropních panelů SPIROLL s výjimkou 4.NP, které je zakončeno šikmou střechou zhotovenou ze systému masivních střech YTONG KOMFORT, který je ukládán na soustavu ocelových a železobetonových rámů. Obvodové stěny 1.PP jsou zhotoveny ze ztraceného bednění, které je zatepleno pomocí extrudovaného polystyrenu. Stěny v nadzemních podlažích jsou poté zatepleny kombinací vnějšího kontaktního zateplovacího systému a provětrávané fasády s fasádními obkladovými deskami CEMBRIT SOLID a PATINA. Objekt je funkčně rozdělen na několik částí. Kavárna, lékárna, zdravotnická záchranná služba a zdravotnické středisko, každá s vlastním vstupem. Lékárna je vybavena prodejnou, mísírnou léčiv a skladem. Záchranná služba je vybavena garážovým stáním, zázemím pro zaměstnance, místností krizové připravenosti a operačním centrem. Středisko je vybaveno pohotovostí, RTG, operačním sálem, rehabilitacemi a dalšími druhy vyšetřoven. Každá vyšetřovna je poté vybavena čekárnou. Pro větší pohodlí zaměstnanců je objekt vybaven opět vlastním zázemím pro zaměstnance. Celý objekt je navržen s nucenou výměnou vzduchu. Navržený objekt je řešen bezbariérově. Před objektem jsou navržena parkoviště pro osobní automobily, motocykly a sanitky. Celkem je navrženo 74 míst, z toho 5 jako bezbariérových.
|
|
Rodinný dům s ordinací
Klimeš, Martin ; Nývlt, Zdeněk (oponent) ; Kacálek, Petr (vedoucí práce)
Téma bakalářské práce je novostavba rodinného domu s ordinací v Polici nad Metují. Má dvě nadzemní a jedno podzemní podlaží. Objekt je zasazen do svažitého terénu. Budova je navržena ze sytému Porotherm profi dryfix a stropní konstrukční systém spiroll. Konstrukce střechy je plochá.
|