|
Zatápění dolu Hamr I a posouzení vlivu geologické stavby území na hydrogeologické poměry v severovýchodní části strážského bloku
Rozman, David ; Datel, Josef (vedoucí práce) ; Hrkal, Zbyněk (oponent)
Hlavním úkolem diplomové práce je posouzení vlivu geologické stavby území na hydrogeologické poměry v severovýchodní části strážského bloku. Zájmové území v severních Čechách je charakterizováno dvěma pískovcovými kolektory cenomanského a turonského stáří, které jsou horizontálně oddělené spodnoturonským poloizolátorem. Soustředil jsem se na analýzu hladiny podzemní vody a především na hydrogeologický projev zlomů, žil neovulkanitů a poruch masivu způsobených pracemi v rámci těžby uranu. První část diplomové práce se věnuje obecnému popisu geologických a hydrogeologických poměrů oblasti a shrnutí dosavadních výzkumů a zpráv. Popsal jsem také umělé hydraulické zásahy, které významně ovlivňují stav hladin podzemní vody. V další části jsem na základě údajů z vybraných vrtů vypracoval mapy izolinií hladiny podzemní vody a pozoroval jejích tvar a časový vývoj. Korelaci hladin jsem ověřil komunikaci mezi zvodněmi a přetok přes významnou strukturu zlomového pásma strážského zlomu. Výsledky práce potvrzují těsnící efekt zlomového pásma ve studovaném úseku. Na konkrétních příkladech jsem potvrdil bariérový efekt žil neovulkanitů a zaznamenal příklady zvýšené propustnosti v důsledku porušenosti prostředí zlomy. Korelací hladin cenomanské a turonské zvodně komunikace mezi kolektory zjištěna nebyla. Klíčová...
|
|
Stratigrafie svrchního turonu a spodního coniaku ve vrtu V 800 Střeleč na základě vápnitého nanoplanktonu, česká křídová pánev
Svobodová, Andrea ; Švábenická, Lilian (vedoucí práce) ; Ozdínová, Silvia (oponent)
Stratigrafie svrchního turonu a spodního coniaku ve vrtu V 800 Střeleč na základě vápnitého nanoplanktonu, česká křídová pánev Svrchnokřídové platformní sedimenty severozápadní Evropy poskytly prostor již celé řadě biostratigrafických studií, nicméně dosud nebyla uspokojivě vyřešena otázka hraničního intervalu turon-coniac s použitím dostupných metod v oblasti mikropaleontologie. Cílem navrhované diplomové práce byl popis druhového složení společenstva vápnitého nanoplanktonu ve svrchnoturonských sedimentech české křídové pánve se zaměřením na stratigraficky a paleoekologicky významné druhy. Ve studovaném materiálu bylo zjištěno 73 taxonů vápnitých nanofosilií, přičemž významnější druhy jsou diskutovány (Marthasterites furcatus, Kamptnerius magnificus, Lucianorhabdus sp., Braarudosphaera sp., Nannoconus sp., Watznaueria barnesae, Uniplanarius gothicus, Quadrum gartneri, Thoracosphaera operculata). Pro účely této diplomové práce byl získán vhodný materiál z vrtu V 800 Střeleč, jednoho z klíčových křídových profilů v oblasti Českého ráje.
|
|
Architektury, stratigrafie a sedimentární režim pískovcových těles svrchního turonu v sz. části české křídové pánve
Vacková, Lenka ; Uličný, David (vedoucí práce) ; Bábek, Ondřej (oponent)
Tato diplomová práce představuje syntézu terénních a karotážních dat ze svrchnoturonských sedimentárních těles v severozápadní části české křídové pánve. V minulosti tady neprobíhal žádný výzkum založený na metodě sekvenční stratigrafie a korelování karotážních křivek. V rámci prací bylo změřeno 13 litologických profilů, které byly korelovány do sekvenčně-stratigrafických řezů. Ve svrchnoturonských sedimentech (genetické sekvence TUR 5 - TUR 7) dominují struktury korytovitého šikmého zvrstvení, které migrovaly po mírně ukloněném svahu delty (1 - 5ř). Hlavní směr paleoproudů je směrem na JV až V. Výsledkem analýzy mocností parasekvencí (pro TUR 4 - TUR 7) je trend ztenčování parasekvencí v čase. Od TUR 4 do TUR 7 roste obsah draslíku, tento trend je nezávislý na zrnitosti sedimentu, ale indikuje rychlejší transport ze zdrojové oblasti.
|
|
Architektury, stratigrafie a sedimentární režim pískovcových těles spodního a středního turonu v sz. části české křídové pánve
Skopcová, Monika ; Uličný, David (vedoucí práce) ; Čech, Stanislav (oponent)
V severozápadní části české křídové pánve vystupují na povrch pískovcová tělesa spodního a středního turonu, která představují sedimentární záznam hrubozrnných delt. Přemětem této práce je interpretace architektur, stratigrafie a sedimentárního režimu těchto těles. Hlavním architekturním prvkem jsou klinoformy, které ukazují na mírný úklon svahu delty 4ř- 5ř a na progradaci delty směrem k západo-jihozápadu. Korelace litologických profilů na blízké vrty umožnily stratigrafické zařazení výchozů ve studovaném území převážně ke genetické sekvenci TUR2. Korelace v jenom ze dvou stratigrafických řezů odhalily existenci druhého deltového tělesa, které do pánve progradovalo od mostecko - teplické elevace již během TUR1. Detailní studium sedimentárních struktur na výchozech dokládá vysokou míru přepracování sedimentu na svahu delty přílivo - odlivovými proudy. Z analýzy vyplývají dva hlavní směry paleoproudění - dominantní proudění k SZ a podřízené k JV - JJV.
|
|
Radiolárie české křídy
Müllerová, Petra ; Vajskebrová, Markéta (oponent) ; Holcová, Katarína (vedoucí práce)
První část práce se věnuje stavbě buňky, morfologii schránky, rozmnožování a výživě. Dále je zde popsána ekologie a systematické členění radiolárií. Právě systematické členění této skupiny se odvíjí od rozdílné morfologie schránek jednotlivých forem. Další část je věnována křídovým radioláriím se zaměřením na období cenoman až turon s příkladem výskytu radiolárií na několika lokalitách ve světě. Poslední část této práce se zabývá geologií české křídové pánve, kde v rámci diplomové práce bude pokračovat studium radiolárií z určité lokality.
|
|
Foraminifery české křídy
Hašková, Barbora ; Frank, Jiří (oponent) ; Holcová, Katarína (vedoucí práce)
Bakalářská práce se v kompilační části zabývá systematickým zařazením, biologií, morfologií schránek, ekologií a paleoekologií foraminifer. Dále se zabývá historií výzkumu křídových foraminifer na našem území a geologií české křídové pánve se zaměřením na lokalitu Úpohlavy v severozápadní části pánve. Ve vlastní části je práce zaměřena na orientační mikropaleontologické vyhodnocení tří vzorků z lokality Úpohlavy, na které byla použita kvantitativní metoda poměr plankton / bentos. Ze vzorků byl podrobněji popsán rod Heterohelix a Planoheterohelix a dále taxonomicky studován. Klíčová slova: svrchní křída, česká křídová pánev, foraminifery, Heterohelix
|
|
Možnosti krasovění v přechodní facii České křídové pánve
Balák, František ; Bruthans, Jiří (vedoucí práce) ; Knížek, Martin (oponent)
V České křídové pánvi (ČKP) se nachází mohutné prameny s vydatností přes 100 l/s. Nestor české hydrogeologie Prof. Hynie považoval některé z pramenů za krasové a za nejpropustnější oblast označil tzv. přechodní facii mezi mělkovodními kvádrovými pískovci a hlubokovodními slínovci a vápenci. Schopnost krasovění hornin dosud nebyla v ČKP rigorózně studována a vznik silně propustných cest v ČKP je předmětem spekulací. Tato diplomová práce se zabývá otázkou, jaké sedimentární horniny potenciálně umožňují tvorbu krasové propustnosti v České křídové pánvi. K tomu je na horninových jádrech odvrtaných z výchozů v ČKP používána zrychlená simulace rozpouštění pomocí jejich loužení v kyselině chlorovodíkové Obsah karbonátů je měřen standartní i vlastní metodou. Dále je zjišťováno mineralogické a zrnitostní složení a struktura vzorků pomocí SEM. Jak se ukázalo, hranice krasovění není určena pouze obsahem karbonátu ale i zrnitostí sedimentu, jeho strukturou a přítomností sekundární křemenné složky. Z hlediska rozpustné složky může hranice úplného rozpadu pro některé horniny představovat 30% obsah karbonátů, nejodolnější vesměs velmi jemnozrnné horniny s SiO2 tmelem se však nerozpadají ani při 80% podílu karbonátů. Práce ukázala, že z obsahu karbonátů v horninách nelze spolehlivě odhadnout, zda se materiál bude rozpadat...
|
|
Materiálový rozbor přírodního kamene – opuky – exaktními laboratorními metodami jako nástroj ke stanovení zdrojové oblasti
Přikryl, Richard ; Šťastná, Aneta ; Přikrylová, Jiřina ; Zamrazilová, Lenka ; Weishauptová, Zuzana
Metodika se zabývá hlavními postupy a analytickými rozbory, které lze využít k petrografickému popisu opuk, který poté slouží k určování jejich provenience. V metodice je diskutován rozsah použití jednotlivých metod pro popis opuk a současné možnosti jejich petrografické klasifikace. Metodika je určena pro oblast památkové péče, která využívá výsledků materiálových rozborů objektů kulturního dědictví – sochařských výtvarných děl, architektonických prvků a staveb, zhotovených z opuky. Výsledky, dosažené pomocí postupů, navržených v této metodice by měly přispět: (1) ke zpřesnění znalostí o materiálu; (2) ke sjednocení postupů, používaných při klasifikaci opuk; (3) k nalezení zdrojové lokality či alespoň oblasti, z níž byl přírodní kámen (opuka) odebírán; (4) k hledání vhodného náhradního typu opuky při nutnosti výměny; (5) k poznání vhodných postupů při restaurování objektů z opuky. Oblast využití této metodiky je tedy při předrestaurátorských materiálových průzkumech památek, na nichž byl použit příslušný typ přírodního kamene, tedy opuka. Předložená metodika je určena širšímu okruhu specialistů, kteří se podílejí na předrestaurátorských materiálových průzkumech památek, nebo rozbor zadávají, či výsledky průzkumu potřebují pro volbu vhodné strategie restaurování. Metodika byla certifikována dne 28. 5. 2015, Osvědčení č. 33 (č.j. MK 3363/2015 OVV; sp. zn. MK-S 115/2015 OVV).
Plný text: PDF; PDF
|
| |
| |