|
Kazuistika fyzioterapeutické péče o pacienta po hemikolektomii a centrální resekci pankreatu
Linhartová, Kamila ; Hassmannová, Kristina (vedoucí práce) ; Charvát, Robert (oponent)
Autor: Kamila Linhartová Název: Kazuistika fyzioterapeutické péče o pacienta po hemikolektomii a centrální resekci pankreatu Cíl: Cílem této bakalářské práce je shrnutí teoretických poznatků o hemikolektomii a centrální resekci pankreatu a uvedení příkladu fyzioterapeutické péče v rámci zpracování kazuistiky pacientky po absolvování uvedených operačních zákroků. Metody: Ke zpracování teoretické části této bakalářské práce byla provedena podrobná rešerše teoretických podkladů týkajících se problematiky onemocnění tlustého střeva a slinivky břišní, hemikolektomie, centrální resekce pankreatu a fyzioterapeutické péče o pacienty po operaci břicha. Speciální část práce je tvořena kazuistikou pacientky po hemikolektomii a centrální resekci pankreatu, která vznikla jako výstup mé bakalářské praxe v Institutu klinické a experimentální medicíny v Praze, v období od 18. 1. 2021 do 12. 2. 2021. Součástí kazuistiky je anamnéza, vstupní kineziologický rozbor, návrh a cíle fyzioterapeutické intervence, jednotlivé terapeutické jednotky, výstupní kineziologický rozbor a zhodnocení efektu terapie. Výsledky: Během terapie došlo u pacientky ke zvýšení kondice a svalové síly, úpravě dechového stereotypu, uvolnění měkkých tkání v oblasti břicha a operační rány, snížení hypertonu některých svalů, obnovení jointplay,...
|
|
Sledování genetických faktorů ovlivňujících riziko vzniku a průběh karcinomů kolorekta a pankreatu
Mohelníková Duchoňová, Beatrice ; Souček, Pavel (vedoucí práce) ; Skálová, Lenka (oponent) ; Macek, Milan (oponent)
Úvod: Cílem této práce bylo sledování genetických faktorů ovlivňujících riziko vzniku a průběh karcinomů kolorekta a pankreatu. První část se zabývá etiologickými faktory, a to vlivem polymorfismů v biotransformačních enzymech a genetických alterací v genu CHEK2 na vznik těchto malignit. V druhé části jsou analyzovány geny transportu cytostatik jako případné prognostické a prediktivní markery odpovědi na onkologickou léčbu. Materiály a metody: Polymorfismy a další genetické alterace byly zjišťovány pomocí real-time PCR, alel-specifické PCR a PCR-RFLP metody v DNA získané z krve pacientů. Byla hodnocena frekvence polymorfismů a posuzován jejich význam s ohledem na dostupná epidemiologická data. Exprese genů byly stanoveny metodou qPCR v párových vzorcích tkání nádoru a okolního parenchymu. Výsledky: Pro většinu námi sledovaných polymorfismů se nepodařilo prokázat vztah mezi jejich přítomností a rizikem vzniku obou těchto malignit. Variantní alela CYP2A13*7, byla nalezena u 7 z 265 hodnocených zdravých kontrol, ale nebyla nalezena u žádného pacienta s karcinomem pankreatu. Výskyt variantní alely GSTP1-Val a genotypu GSTT1-null byl naopak spojen se zvýšeným rizikem vzniku karcinomu pankreatu (OR=2,38; 95% CI=1,17- 4,83). V souboru pacientů s kolorektálním karcinomem byl genotyp GSTT1-null v kombinaci...
|
|
Enteroklýza - minulost a přítomnost
HUBÁČKOVÁ, Veronika
Enteroklýza je jedním z hlavních radiologických diagnostických vyšetření, které je schopné vyšetřit tenké střevo. K zobrazení tenkého střeva se dříve používala rtg enteroklýza. Při tomto vyšetření je využita technika dvojkontrastního zobrazení, použití pozitivní baryové kontrastní látky a následně negativní kontrastní látky metylcelulózy. Díky tomu je možné střeva kvalitně zobrazit. Dnes už se vyšetřuje pouze na CT nebo MR s použitím pozitivní kontrastní látky intravenózně. V teoretické části je popsáno tenké a tlusté střevo, jelikož jsou tato radiologická vyšetření zaměřena na změny hlavně v těchto úsecích trávicího systému. Věnuji se anatomii a fyziologii tenkého a tlustého střeva, dále pak jejich poruchám, kvůli kterým musejí pacienti tato vyšetření podstoupit. Ve své práci popisuji nejčastější poruchy funkce střev, která se diagnostikují při těchto vyšetření. Také se věnuji popisu vyšetření předcházejícím enteroklýze. V praktické části popisuji samotná vyšetření a výsledky mé práce.
|
| |
|
Nespecifické střevní záněty
Růžičková, Radka ; Ehler, Edvard (vedoucí práce) ; Červinková, Monika (oponent)
Nespecifické střevní záněty IBD jsou nespecifické střevní záněty zastoupeny dvěma podjednotkami - ulcerózní kolitidou (UC) a Crohnovou nemocí (CD). UC je onemocnění, pro které je typické postižení sliznice střeva od rekta směrem k proximálním částem trávicího traktu. Postižení je zde omezeno pouze na tlusté střevo. U CD je zasažena celá střevní stěna s častým projevem v ileocekální oblasti, ale postižen může být celý tračník i tenké střevo. Pacienti s UC i CD mívají shodné extraintestinální projevy choroby. Pozornost při terapii těchto onemocnění se v poslední době soustřeďuje na biologickou léčbu. Postižení IBD nejsou i přes komplikace a častou invalidizaci vyloučeni z běžného života, tedy ze školní docházky, sportu a dalších aktivit. Tito pacienti se mohou setkávat a hledat radu ve sdruženích pro IBD, která jsou celosvětově zastoupena.
|
|
Pohlavně-specifická analýza úmrtnosti v důsledku zhoubných novotvarů v České republice v letech 1994-2013
Maláková, Kateřina ; Hulíková Tesárková, Klára (vedoucí práce) ; Kohoutová, Barbora (oponent)
Pohlavně-specifická analýza úmrtnosti v důsledku zhoubných novotvarů v České republice v letech 1994-2013 Abstrakt Cílem této bakalářské práce je analyzovat a popsat vývoj úmrtnosti v důsledku zhoubných novotvarů v České republice od roku 1994 do roku 2013 a ve zvoleném prostorovém a časovém vymezení detailněji prozkoumat úmrtnost na zhoubné novotvary dle pohlaví se záměrem identifikovat možné faktory, které rozdíly mezi muži a ženami mohou ovlivňovat. Kromě analýzy úmrtnosti na celou skupinu zhoubných novotvarů je zde řešena úmrtnost na vybrané příčiny smrti v rámci zhoubných novotvarů. Jako hlavní ukazatel intenzity úmrtnosti byla využita standardizovaná míra úmrtnosti a pro podrobnější analýzu úmrtnosti byly dále použity pravděpodobnost úmrtí podle věku a dekompozice rozdílu naděje dožití při narození podle příčin smrti a věku mezi lety 1994 a 2013. V průběhu sledovaného období došlo k poklesu hodnot standardizované míry úmrtnosti na celou skupinu zhoubných novotvarů a na většinu jednotlivých příčin smrti za obě pohlaví. Zároveň bylo zjištěno, že se rozdíly mezi muži a ženami spíše snižovaly, avšak u některých příčin smrti, jako je například zhoubný novotvar tlustého střeva, zhoubný novotvar průdušky - bronchu a plíce a zhoubný novotvar prsu, je stále viditelná nadúmrtnost jednoho z pohlaví. Naopak...
|
|
Ošetřovatelský proces u klienta s Crohnovou chorobou
Krejčí, Šárka ; Hejtmánková, Lenka (vedoucí práce) ; Lukášová Jeřábková, Lenka (oponent)
Pro svoji bakalářskou práci jsem si vybrala téma Ošetřovatelský proces u klienta s Crohnovou chorobou. Skládá se ze dvou částí. V první z nich je popsána Crohnova choroba z hlediska historie, výskytu nemoci, příznaků, léčby, vlivu onemocnění na plodnost až po novinky v léčbě. Ve druhé části je popsán život s Crohnovou chorobou a komplikacemi, které klientku postihly. Cílem této práce bylo porozumět problémům a individuálním potřebám jedince trpící Crohnovou chorobou. Snažila jsem se o zachycení pacientova života od prvních příznaků nemoci až k jeho aktuálnímu stavu. K vyhodnocení jsem zvolila kvalitativní výzkum, který probíhal formou rozhovoru a byl vázán na ošetřovatelský model Marjory Gordon. Hlavním zjištěním bylo, že Crohnova choroba a související komplikace mají vliv nejen na fyzickou stránku, ale i na sociální a psychický stav klientky. Kvůli neustálým komplikacím spojených s jejím onemocněním trpí pacientka sníženým sebevědomím a pocitem méněcennosti. Klíčová slova Crohnova choroba, chronické zánětlivé onemocnění, tenké střevo, tlusté střevo
|
| |
|
Sledování genetických faktorů ovlivňujících riziko vzniku a průběh karcinomů kolorekta a pankreatu
Mohelníková Duchoňová, Beatrice ; Souček, Pavel (vedoucí práce) ; Skálová, Lenka (oponent) ; Macek, Milan (oponent)
Úvod: Cílem této práce bylo sledování genetických faktorů ovlivňujících riziko vzniku a průběh karcinomů kolorekta a pankreatu. První část se zabývá etiologickými faktory, a to vlivem polymorfismů v biotransformačních enzymech a genetických alterací v genu CHEK2 na vznik těchto malignit. V druhé části jsou analyzovány geny transportu cytostatik jako případné prognostické a prediktivní markery odpovědi na onkologickou léčbu. Materiály a metody: Polymorfismy a další genetické alterace byly zjišťovány pomocí real-time PCR, alel-specifické PCR a PCR-RFLP metody v DNA získané z krve pacientů. Byla hodnocena frekvence polymorfismů a posuzován jejich význam s ohledem na dostupná epidemiologická data. Exprese genů byly stanoveny metodou qPCR v párových vzorcích tkání nádoru a okolního parenchymu. Výsledky: Pro většinu námi sledovaných polymorfismů se nepodařilo prokázat vztah mezi jejich přítomností a rizikem vzniku obou těchto malignit. Variantní alela CYP2A13*7, byla nalezena u 7 z 265 hodnocených zdravých kontrol, ale nebyla nalezena u žádného pacienta s karcinomem pankreatu. Výskyt variantní alely GSTP1-Val a genotypu GSTT1-null byl naopak spojen se zvýšeným rizikem vzniku karcinomu pankreatu (OR=2,38; 95% CI=1,17- 4,83). V souboru pacientů s kolorektálním karcinomem byl genotyp GSTT1-null v kombinaci...
|
|
Interpretace dat z biočipů
Ludwig, Petr ; Šilhavá, Jana (oponent) ; Smrž, Pavel (vedoucí práce)
Tato práce se zabývá interpretací dat získaných pomocí technologie biočipů. Práce obsahuje také krátký úvod do problematiky genetické informace a jejího významu. Jádrem práce je pak sada skriptů provádějící analýzy nad testovacími daty. Jako vstupní data jsou použity výstupy biočipové analýzy tkání s rakovinou tlustého střeva. Dílčí výsledek je určení genových markerů rakoviny tlustého střeva. Finální výsledek určuje postavení markerů v kontextu objevených signálních drah, ty jsou nakonec seřazeny dle relevance.
|