| |
| |
|
Termální lázně Yverdon, pět smyslů v architektuře
Nováková, Michaela ; Uřídilová, Marcela (oponent) ; Koleček, Ivan (vedoucí práce)
Tématem dvouletého magisterského programu bylo pět smyslů v architektuře. Finálním projektem jsou termální lázně ve švýcarském městečku Yverdon Les Bains, kde se v současné době nachází lázně nevyhovující kapacitně, provozně ani esteticky. Cílem práce je navržení nejen nové budovy lázní, ale především vyřešení nešťastné situace na parcele, rozvinutí tématu lázní v parku, vztah k historickým budovám rotundy, hotelu a vily Entremont a pak samotné vyřešení provozu lázní, které jsou jak léčebné tak relaxační. Součástí projektu je také rozšíření ubytovacích kapacit do nové budovy hotelu.
|
|
LAUSANNE – PLAINES DU LOUP: ekologické město
Khaver, Anna ; Šobich, Vladimír (oponent) ; Koleček, Ivan (vedoucí práce)
V dané diplomové prací se staví otázka, jak bydlet jinak a navrhuje se bydleni ve Švýcarském městě Lausanne. V masterplánu jsou dány základní parametry, 5500 obyvatel, 3000 pracovních míst, 550 000 m2 hrubé podlažní plochy. Bydlení je v sousedství ze základní školou, návrh které je tak součásti zadáni. Přemyšlení nad budovami je v souvislosti s moderními normy ekologického stavitelství. Návrh je záložen na analýze prostředí a architektonicko-urbanistických uvažováních o tom, jak se bude bydlet kvalitně a zdravě. Vývoj projektu ukázán od konceptu, do více detailního řešení fasád.
|
| |
| |
|
Židé z Terezína a akce Musy jako příklad nucené migrace podmíněné holokaustem
Hawlanová, Julia ; Králová, Kateřina (vedoucí práce) ; Kubátová, Hana (oponent)
Tato bakalářská práce se zaměřuje na záchrannou akci zvanou Terezín-St.Gallen nebo Musy- transport, jejímž prostřednictvím bylo v únoru roku 1945 převezeno z koncentračního tábora Terezín 1 200 vězňů do Švýcarska. Za použití sekundárních zdrojů, audiovizuálních svědectví a archivních materiálů zkoumá, jakým způsobem a za jakých okolností záchrana zmíněných židovských vězňů probíhala, a na tomto konkrétním příkladu analyzuje situaci účastníků akce ve švýcarských uprchlických táborech. Klade si otázku, zda byl Musy-transpost osvobozující operací či nástrojem aktérů pro dosažení vlastních cílů.
|
| |
|
Komparace daně z příjmu fyzických osob v České republice a ve Švýcarsku
Otrubová, Zuzana ; Marténková, Simona (oponent) ; Brychta, Karel (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce je zaměřena na komparaci zdaňování fyzických osob v České republice a ve Švýcarsku. V teoretické části jsou vymezeny základní pojmy související s daní z příjmu fyzických osob. V analytické části je provedena komparace konstrukčních prvků daně a návrhová část obsahuje řešení jednotlivých modelových příkladů. Zaměřuje se zejména na příjmy ze závislé činnosti. Jsou zde zhodnoceny daně z příjmu fyzických osob jednotlivých zemí a poukázáno na jejich výhody a nevýhody.
|
|
Češi a Slováci v zemi helvetského kříže: československé krajanské spolky ve Švýcarsku ve druhé polovině 20. století
Dörner, Petr ; Čechurová, Jana (vedoucí práce) ; Kvaček, Robert (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá vývojem a činností krajanských organizací Čechů a Slováků ve Švýcarsku v průběhu 20. století sdružených ve Svazu československých spolků ve Švýcarsku. První spolky, které neměly dlouhého trvání, byly zakládány v 60. letech 19. století. Vznik stabilnějších organizací datujeme až s počátkem 20. století, kdy vznikly spolky Českoslovanská Beseda Slovan v Ženevě a Českoslovanská Beseda Svatopluk Čech v Curychu. Největší rozvoj těchto organizací nastal až po příchodu velké emigrační vlny vyvolané vpádem vojsk Varšavské smlouvy do Československa. Právě toto období mezi roky 1968-1990 je hlavním předmětem zkoumání. Práce je členěna do čtyř kapitol. První z nich vytyčuje základní pojmy a zasazuje existenci krajanských organizací ve Švýcarsku do širšího kontextu. Zabývá se přitom nejpodstatnějšími emigračními vlnami z území našeho státu s důrazem na emigranty, kteří zamířili do Švýcarska. Druhá část práce se již zaobírá samotným vývojem krajanského hnutí ve Švýcarsku před přelomovým rokem 1968. Kapitola je přitom dále členěna na části podle zásadních mezníků vývoje krajanských organizací, tj. konstituování prvních spolků, vzniku Ústředního svazu českých spolků ve Švýcarsku, angažmá krajanů a jejich organizací v prvním a druhém zahraničním odboji, situace po únorovém převratu a...
|