|
Předběžné projednání obžaloby v judikatuře soudů
Kočová, Tereza ; Bohuslav, Lukáš (vedoucí práce) ; Gřivna, Tomáš (oponent)
Obsahem této diplomové práce je rozbor institutu předběžného projednání obžaloby jakožto fakultativního stadia trestního řízení, které následuje poté, co je k soudu státním zástupcem podána obžaloba. Práce se zaměřuje na shrnutí dosavadních teoretických poznatků, které čerpá zejména z komentářové literatury, avšak stěžejním zaměřením práce je rozbor relevantních soudních rozhodnutí, které se zkoumaného institutu týkají. Pracováno je zejména s rozhodnutími Nejvyššího soudu České republiky a vrchních soudů, v menší míře jsou užita i rozhodnutí Ústavního soudu České republiky a několika krajských soudů. Práce je (mimo úvod a závěr) členěna na osm částí. V první části je podáno obecné základní vysvětlení pojmu předběžného projednání obžaloby. Následuje pojednání o historickém vývoji zkoumaného institutu, a to od roku 1850 do současnosti. Tato část práce rovněž shrnuje nejdůležitější novely aktuálně účinného trestního řádu, týkající se předběžného projednání obžaloby. Navazující části jsou věnovány účelu předběžného projednání a vysvětlení rozdílu mezi ním a obligatorním přezkumem obžaloby v režimu § 181 odst. 1 a 185 odst. 1 trestního řádu. Stěžejní část práce pak tvoří rozbor jednotlivých důvodů, pro které může být předběžné projednání obžaloby nařízeno. Zde je největší pozornost věnována důvodům,...
|
|
Ochrana před úplatkářstvím a korupcí a jejich prevence
Doleček, Michal ; Gřivna, Tomáš (vedoucí práce) ; Bohuslav, Lukáš (oponent)
Ochrana před úplatkářstvím a korupcí a jejich prevence Diplomová práce se zabývá často zaměňovanými pojmy korupce a lobbingu, přičemž tyto pojmy odděluje a vysvětluje zásadní rozdíl rozkladnou korupcí a legitimním lobbingem, který je jedním z pilířů moderní demokracie. První kapitola se zabývá pojmem a charakteristikou korupce, druhy korupce a úplatkářstvím. Druhá kapitola vysvětluje právní úpravu korupčních trestných činů a dělí je na základní a speciální. Třetí kapitola se vypořádává s pojmem lobbingu a jeho historie především ve Spojených státech amerických, který se vyvíjel od prosazování zájmů mocných a vlivných jednotlivců k postupné regulaci státem. Další část kapitoly je věnována lobbování v České republice a některým příkladům, na kterých lze demonstrovat úroveň současné právní úpravy, která neumožňuje transparentní kontrolu skutečnosti, na základě kterých zájmů orgány veřejné moci rozhodují. Nakonec je rozebráno několik nejzávažnějších důvodů možného výskytu korupce při lobbingu, které je třeba vhodnou legislativní regulací odstranit nebo alespoň minimalizovat. Čtvrtá kapitola se zabývá analýzou právní regulace lobbingu ve Spojených státech amerických a Spojeném království. Tyto země zvolily různé způsoby vypořádání se s negativními jevy, které lobbing provázejí a mají s jeho regulací...
|
|
Trestní odpovědnost zastupitelů, radních a dalších osob za jednání v rámci činnosti územních samosprávných celků
Richter, Martin ; Gřivna, Tomáš (vedoucí práce) ; Bohuslav, Lukáš (oponent)
Tato diplomová práce si klade za cíl teoretické uchopení dosud odbornou literaturou povětšinou nepopsané problematiky trestní odpovědnosti za činy v rámci územní samosprávy. Práce je systematicky rozdělena do tří základních částí, a to na část obecnou, zvláštní a část věnující se zahraničnímu srovnání. V rámci obecné části je zpočátku upozorněno na možnost typového rozdělení rozhodovacího procesu na část záměrovou (politickou), za níž by neměla být vyvozována právní odpovědnost, a část realizační. Dále je pozornost věnována problematice subjektivní stránky trestného činu a jejím zvláštnostem ve vztahu k tématu práce, zejména z hlediska vymezení povinné míry opatrnosti. Dále je podrobně rozebrána otázka právního omylu. Pozornost je věnována také významu spolehnutí se na nesprávnou odbornou radu pro posouzení subjektivní stránky trestného činu. Ve zvláštní části jsou rozebrány základní trestné činy spojené s činností v rámci územních samosprávných celků, a to trestné činy porušení povinnosti při správě cizího majetku a porušení povinnosti při správě cizího majetku z nedbalosti, zneužití pravomoci úřední osoby a trestné činy úplatkářské. Třetí část se věnuje srovnání trestní odpovědnosti reprezentantů územní samosprávy s vybranými evropskými zeměmi a s ohledem na speciální úpravu také s Kanadou. Powered by...
|
|
Pojem a právní důsledky překročení mezí nutné obrany a krajní nouze
Baran, Zbyněk ; Vokoun, Rudolf (vedoucí práce) ; Bohuslav, Lukáš (oponent)
Pojem a právní důsledky překročení mezí nutné obrany a krajní nouze Tématem diplomové práce jsou trestněprávní instituty krajní nouze a nutná obrana. Cílem práce je rozebrat pojem krajní nouze a nutné obrany, stanovit meze těchto institutů a vymezit případy jejich překročení a dále popsat právní důsledky excesů. Práce je pojata jako analýza současné právní úpravy krajní nouze a nutné obrany. Vzhledem k tomu, že jde o instituty, jejichž použití může být aktuální pro každého, se práce soustředí na srozumitelnost a příznivost úpravy pro jednajícího s důrazem na důsledný rozbor judikatury. V menší míře je použita metoda komparativní, kdy v práci dochází ke srovnání české právní úpravy s úpravami některých dalších evropských států. Součástí práce jsou časté návrhy de lege ferenda, jejichž zakotvení by dle názoru autora směřovalo k větší právní jistotě a širším možnostem jednání v krajní nouzi a nutné obraně. Práce je členěna na úvod, tři části, které se dále dělí na kapitoly a podkapitoly, a závěr. V první části je nejprve popsán znak protiprávnosti jakožto pojmový znak trestného činu a následně jsou instituty krajní nouze a nutné obrany zasazeny do kontextu okolností vylučujících protiprávnost. Dále je stanoveno, co je podstatou krajní nouze a nutné obrany, přičemž je rozebrán historický vývoj těchto...
|
|
Ochrana před korupcí a úplatkářstvím a jejich prevence
Kraus, Šimon ; Gřivna, Tomáš (vedoucí práce) ; Bohuslav, Lukáš (oponent)
1 Resumé Tato diplomová práce je věnována určitým aspektům problematiky korupce a ochrany před ní. Především se v ní zabývám otázkami whistleblowingu jako nástroje regulace korupce. Z hlediska struktury se práce člení na úvod, tři kapitoly a závěr. První kapitola se zabývá fenoménem korupce. Pomocí příkladů korupce z různých období lidské historie a v různých společenských zřízeních dokládám komplexnost, všudypřítomnost a v určitém slova smyslu přirozenost tohoto jevu. Dále se věnuji samotné definici korupce a přiblížení některých dalších pojmů, jako jsou úplatkářství, lobbing a další. Druhá kapitola poskytuje přehled české hmotněprávní úpravy korupčních trestných činů, především se zaměřuje na trestné činy úplatkářství obsažené v paragrafech 331 - 333 trestního zákoníku. V prvním ze dvou tematických exkurzů se zvlášť věnuji problematice korupčního potenciálu přijímání darů a jiných výhod státními zaměstnanci podle nového českého zákona o státní službě, který umožňuje přijímání takových darů v souvislosti s výkonem služby až do hodnoty 300 Kč. Ve druhém exkurzu se pak snažím vystihnout nejdůležitější rozdíly mezi lobbingem a trestným činem nepřímého úplatkářství podle § 333, neboť také v důsledku nedostatečné právní regulace lobbingu v České republice je zde lobbing často vnímán jako korupční praxe. Třetí...
|
|
Mediace v trestním řízení
Albrechtová, Lucie ; Gřivna, Tomáš (vedoucí práce) ; Bohuslav, Lukáš (oponent)
Mediace v trestních věcech je součástí širšího konceptu restorativní justice zaměřeného primárně na odstraňování respektive zmírňování následků způsobených trestných činem, a to za aktivní účasti pachatele, oběti a dalších zasažených osob. Mediace v trestních věcech má mnoho společného s mediací v případech jiných sporů či konfliktů. Tato práce se zaměřuje právě na specifika mediace v trestních věcech oproti jiným druhům mediace, na možné oblasti jejího využití a rizika i přínosy pro její účastníky. Mapuje současnou právní úpravu i praxi mediace v České republice, uvádí příklady úprav ve vybraných státech Evropy jako inspirační zdroje a v závěru předkládá návrhy na změnu české právní úpravy a praxe. Mediace v trestních věcech se na základě dosavadních kriminologických výzkumů jeví být účinným nástrojem zmírňování následků trestných činů, ovšem pouze za podmínky respektování pravidel k prevenci sekundární či opakované viktimizace obětí a dodržení kritérií výběru vhodných případů.
|
|
Obhájce v hlavním líčení
Šmídek, Petr ; Gřivna, Tomáš (vedoucí práce) ; Bohuslav, Lukáš (oponent)
Ve své práci se zaměřuji na problematiku postavení obhájce v hlavním líčení, které je považováno za nejdůležitější stádium celého trestního řízení, neboť je v něm rozhodováno o vině či nevině obžalovaného a případném trestu. Odkazuji na současnou související právní úpravu, hodnotím ji a v některých bodech porovnávám s legislativou předcházející. V textu zdůrazňuji významnou roli vzájemného vztahu mezi obhájcem a jeho klientem, v ideálním případě založeného na oboustranné důvěře. Zmiňuji také podstatnou úlohu správně zvolené taktiky obhajoby v trestním řízení, cílené tak, aby ve vztahu k obžalovanému byla co nejúspěšnější. Zabývám se aktivitou obhájce před zahájením samotného hlavního líčení, kde poukazuji na to, že obhájce by v zájmu svého klienta neměl být nečinný, ale již v tomto stádiu vyvíjet činnost k dosažení nejlepší obhajoby obžalovaného. Ve své práci dále uvádím, kdy a za jakých okolností má obhájce vystupovat v samotném hlavním líčení a jakým způsobem navrhovat jednotlivé důkazy a nepodcenit přípravu na výslech svědků a znalců. Dále se soustředím na závěr hlavního líčení, zejména na volbu obsahu závěrečné řeči. Hlavní líčení končí vynesením rozsudku, zde tedy poukazuji na možnost podání odvolání, analyzuji, kdy je pro obhajobu na místě vzdát se tohoto práva, či kdy je naopak vhodné...
|
|
Vybrané problémy trestního postihu mladistvých
Adam, Josef ; Gřivna, Tomáš (vedoucí práce) ; Bohuslav, Lukáš (oponent)
V ČESKÉM JAZYCE Rigorózní práce se zabývá vybranými otázkami trestního postihu mladistvých. Cílem je zanalyzovat určité instituty trestního práva mladistvých, zejména problematiku jejich trestní odpovědnosti, sankce za protiprávní jednání mladistvých se zaměřením na jejich výchovné prvky, dále na ochranu soukromí a seznámení se s restorativní justicí. Analýza je prováděna ve světle historické vývoje právní úpravy trestání mladistvých v České republice, zejména formou porovnání s úpravou z roku 1931, která byla inspirací pro stávající zákon o soudnictví ve věcech mládeže. V rámci celé rigorózní práce kladu důraz na prvky restorativní justice a větší podíl výchovných prvků.
|
|
Europeizace trestního práva
Polách, Marek ; Gřivna, Tomáš (vedoucí práce) ; Bohuslav, Lukáš (oponent)
Europeizace trestního práva Tato práce se zabývá europeizací trestního práva. Jde o téma široké, proto je hlavní důraz kladen na vybrané otázky europeizace trestního práva procesního. V úvodu práce jsou představeny některé problémy, které europeizaci v trestněprávní oblasti doprovázejí. Hlavní překážkou je sepětí trestního práva se státní suverenitou, kterou státy nerady omezují ve prospěch EU, a dále odlišnosti mezi trestněprávními předpisy, které ztěžují dosažení kompromisu ohledně harmonizace norem. V první kapitole se práce zaměřuje na pojmy europeizace trestního práva, evropské právo trestní a trestní právo Evropské unie, které se snaží definovat a navzájem od sebe odlišit. Druhá kapitola pojednává ve stručnosti o vývoji europeizace trestního práva před přijetím Schengenských úmluv. Jde o období tzv. neformální spolupráce v trestních věcech. Třetí kapitola se již zabývá formální spoluprací v trestních věcech. Popisuje postupný vývoj od schengenské spolupráce, přes Maastrichtskou, Amsterdamskou a Niceskou smlouvu, až do přijetí Lisabonské smlouvy. Kromě zakládajících smluv jsou představeny také základní koncepční dokumenty, jejichž cílem je realizovat cíle primárního práva v oblasti trestní spolupráce. Jde o dokumenty politického charakteru, které proto nejsou právně závazné. Čtvrtá kapitola se...
|
|
Odposlech a záznam telekomunikačního provozu
Frolková, Klára ; Bohuslav, Lukáš (vedoucí práce) ; Vokoun, Rudolf (oponent)
Resumé Diplomová práce je koncipována jako rozbor právní úpravy institutů odposlechu a záznamu telekomunikačniho provozu a zjišťování údajů o telekomunikačním provozu, jež se nachází v § 88 a § 88a zákona č. 141/1961 Sb., trestní řád, ve znění pozdějších předpisů. Cílem této práce bylo co nejpodrobněji rozebrat platnou a účinnou právní úpravu s ohledem na ochranu lidských práv, a poukázat na to, že leckdy se užití těchto institutů nachází až na samotné hranici, kdy je ještě možné považovat zásah do osobní sféry jedince za oprávněný/ospravedlnitelný, a kdy již orgány veřejné moci tyto hranice, dle mého názoru, lehce překračují. Diplomová práce je rozčleněna do úvodu, čtyř na sebe navazujících kapitol a závěru. V kapitole první, jež je rozdělena na dvě podkapitoly, se zabývám nejdříve právním vývojem zkoumaných institutů, kdy poprvé byly tyto začleněny do platné právní úpravy a vzaty v život, průběhem jejich následného vývoje a nejdůležitějšími novelizacemi, které proběhly v průběhu let. Druhá podkapitola se zabývá nástinem technického vývoje od starších dob až po současnost, kde se zamýšlím nad rozvojem technických komunikací v průběhu času, kdy, dle mého, v dnešní době nejmodernějších komunikací nedokáže vždy legislativní úprava efektivně a ve správné míře reagovat na rychle měnící se technologie současného...
|