|
Identifikace dopadu zavedení eura na Slovensku v sektoru strojírenství: Srovnání s ČR
Bezděková, Šárka
Od druhé poloviny roku 2008 se Česká i Slovenská republika musela potýkat s dopady hospodářské krize a zavedení eura na Slovensku v roce 2009 přináší jedinečnou možnost srovnání, zda v tomto krizovém období výhody členství v eurozóně převýšily výhody existence národní měny, či nikoli. Předkládaná práce využívá možnosti tohoto srovnání na příkladu strojírenského sektoru. Sektoru, jenž má na obě ekonomiky významný vliv. Hlavním cílem bakalářské práce je identifikovat dopad zavedení eura na Slovensku v sektoru strojírenství a provést komparaci s ČR. Empirická část identifikuje v časové řadě tržeb slovenských strojírenských podniků strukturální zlom a následně porovnává vývoj těchto tržeb s vývojem tržeb podniků působících v českém strojírenství. Pomocí poměrových ukazatelů poté provádí na vybraném vzorku českých i slovenských firem částečnou finanční analýzu. Ačkoli nelze zobecňovat, že by byla za každých okolností společná měna v krizovém období výhodou, výsledky ukazují, že v případě slovenských strojírenských podniků alespoň minimálně k pozitivnímu vývoji přispěla.
|
|
Vnímaná versus skutečná inflace. Vnímaná inflace ve spojitosti se zaváděním eura
Klubíčková, Kateřina ; Schwarz, Jiří (vedoucí práce) ; Martišková, Monika (oponent)
(abstrakt) Práce se zabývá rozdílem mezi skutečnou a vnímanou inflací. Navazuje na literaturu zabývající se vnímanou inflací a rozdílem mezi inflací skutečnou a vnímanou. Stávající literaturu rozšiřuje práce o zevrubnou analýzu faktorů ovlivňujících rozdíl mezi skutečnou a vnímanou inflací (tzv. inflační gap) a jeho velikost. Po zavedení eura došlo ke zvětšení gapu a k vysvětlení tohoto faktu existuje mnoho teoretických vysvětlení. Práce shrnuje tyto důvody a pomocí informovanosti o euru mezi veřejností, makroekonomických (HDP, míra inflace, míra nezaměstnanosti atd.) a sociálních proměnných (pohlaví, věk) zjišťuje, co a v jaké míře velikost gapu ovlivňuje. Výsledkem je, že na velikost gapu má zásadní vliv především samotné zavedení eura. Velikost vlivu přechodu na euro je odlišná u mužů a žen, ale velmi podobná napříč věkovými skupinami. Vliv HICP a jeho složek v různých sektorech byl ve valné většině modelů významnější v obdobích, kdy země používala euro jako svou měnu. U zemí pozdějších vln zavedení eura se podařilo potvrdit hypotézu, že čím vyšší informovanost o euru mezi veřejností, tím menší rozdíl mezi skutečnou a vnímanou inflací.
|
|
Finančně-právní aspekty zavedení eura
Bugan, Bystrík ; Karfíková, Marie (vedoucí práce) ; Kohajda, Michael (oponent)
Tato rigorózní práce se zabývá vlivem zavedení eura na český právní řád zejména s ohledem na otázky finančního práva. Popisuje základní právní předpisy upravující euro na evropské a národní úrovni spolu s poslední judikaturou Soudního dvora Evropské unie, Nejvyššího soudu ČR a Vrchního soudu v Praze. I když jsou unijní nařízení přímo použitelné v ČR, na ČR se vztahuje výjimka z jejich aplikace podle čl. 139 SFEU, jelikož jako členský stát EU nezavedl ještě euro. ČR má určité zkušenosti se zavedením nové měny - rozpadem České a Slovenské federativní republiky v roce 1992 byla provedena měnová odluka a česká koruna se stala oficiální českou měnou. Hlavní část této práce podrobně analyzuje české právní předpisy z oblasti finančního práva, které jsou dotčeny zavedením eura. V této souvislosti by mělo být novelizováno asi 310 zákonů. Hlavní důvody změny právních předpisů jsou tyto: (i) právní předpisy obsahují částky v korunách, které nelze automaticky přepočítat použitím čl. 14 Nařízení (ES) č. 974/98 ze dne 3. května 1998, (ii) právní předpisy obsahují odkazy na úrokové sazby vyhlašované ČNB nebo jiné nekonzistentní odkazy a (iii) transpozice unijních směrnic byla provedena před několika lety a částky přepočtené z eur na koruny jsou značně odlišné od dnešního směnného kurzu EUR/CZK. S ohledem na...
|
|
The Impact of Euro Adoption on Competitiveness: The Comparison of Czech Republic and Slovakia
Polyák, Oliver ; Dědek, Oldřich (vedoucí práce) ; Martišková, Monika (oponent)
Bibliografický záznam POLYÁK, Oliver (2013). The impact of Euro Adoption on Competitiveness: The comparison of Czech Republic and Slovakia. Praha, 2013. 74 s. Rigorózní práce (PhDr.) Univerzita Karlova v Praze, Fakulta sociálních věd, Institut ekonomických studií. Vedoucí rigorózní práce prof. Ing. Oldřich Dědek, CSc. Abstrakt Předkládaná rigorózní práce zkoumá dopad zavedení společné evropské měny na konkurenceschopnost ekonomiky. Mnoho již bylo napsáno o možných efektech přijetí eura na ekonomiky prvních členů eurozóny. Přínosem této práce je, že se zabývá vlivem zavedení eura na konkurenceschopnost Slovenska, ve srovnání s Českou republikou, která stále používá svou národní měnu. Naše zjištění ukazují, že většina ze sledovaných ukazatelů konkurenceschopnosti se vyvíjela obdobně v obou zemích. Pozitivní vlivy na export způsobené přijetím eura jsou poměrně malé - kolem pěti procent. Úvěrový vývoj byl na Slovensku příznivější během krize, reflektujíc nižší úrokové sazby v eurozóně. Na druhé straně, vysoké příspěvky do evropských stabilizačních fondů mohou zbrzdit ekonomický růst a do budoucna negativně ovlivnit konkurenceschopnost země. Klíčová slova Česká republika, export, konkurenceschopnost, zavedení eura, Slovensko E-mail autora oliver.polyak@hotmail.com E-mail vedoucího práce Počet znaků včetně mezer...
|
|
The Impact of Euro Adoption on Competitiveness: The Comparison of Czech Republic and Slovakia
Polyák, Oliver ; Dědek, Oldřich (vedoucí práce) ; Martišková, Monika (oponent)
Bibliografický záznam POLYÁK, Oliver (2012). The impact of Euro Adoption on Competitiveness: The comparison of Czech Republic and Slovakia. Prague, 2012. 71 s. Diplomová práce (Mgr.) Univerzita Karlova v Praze, Fakulta sociálních věd, Institut ekonomických studií. Vedoucí diplomové práce prof. Ing. Oldřich Dědek, CSc. Abstrakt Předkládaná diplomová práce zkoumá dopad zavedení společné evropské měny na konkurenceschopnost ekonomiky. Mnoho již bylo napsáno o možných efektech přijetí eura na ekonomiky prvních členů eurozóny. Přínosem této práce je, že se zabývá vlivem zavedení eura na konkurenceschopnost Slovenska, ve srovnání s Českou republikou, která stále používá svou národní měnu. Naše zjištění ukazují, že většina ze sledovaných ukazatelů konkurenceschopnosti se vyvíjela obdobně v obou zemích. Pozitivní vlivy na export způsobené přijetím eura jsou poměrně malé - kolem pěti procent. Úvěrový vývoj byl na Slovensku příznivější během krize, reflektujíc nižší úrokové sazby v eurozóně. Na druhé straně, vysoké příspěvky do evropských stabilizačních fondů mohou zbrzdit ekonomický růst a do budoucna negativně ovlivnit konkurenceschopnost země. Klasifikace F14, F15 Klíčová slova Česká republika, export, konkurenceschopnost, zavedení eura, Slovensko E-mail autora oliver.polyak@hotmail.com E-mail vedoucího práce Počet...
|
|
The Relation Between the Euro Cash Changeover and the Perceived Inflation in the Baltic Countries
Orosz, Előd ; Dědek, Oldřich (vedoucí práce) ; Turnovec, František (oponent)
Vztah mezi zavedením eura a vnímanou inflací v pobaltských republikách Abstrakt Tato práce se zaměřuje na efekt zavedení společné euro měny na vnímanou inflaci a její vztah k inflaci měřené centrálními bankami nebo národními statistickými úřady. Představuje zde analýzy inflačních mezer Estonska, Lotyšska a Litvy po zavedení eura a zjišťujeme její determinanty pomocí ekonometrických metod. Používáme běžnou metodu nejmenších čtverců (Ordinary Least Squares), náhodné efekty zobecněné metody nejmenších čtverců (Random Effects Generaliyed Least Squares) a odhad pevných faktorů (Fixed Effects). Práce je rozdělena do dvou hlavních částí. První část objasňuje teorii vnímané inflace a zaměřuje se na fenomén zvětšování inflační mezery po zavedení eura. Druhá část obsahuje empirickou studii inflační mezery. Zjistili jsme, že vnímaná inflace v Baltských zemích nevykazuje takové rozdílnosti, jak bylo prezentováno při vzniku eurozóny. Navíc jsme zjistili, že vzdělání a disponibilní příjem má malý, ale prokazatelný vliv na inflační mezeru pozorovanou po zavedení eura.
|
|
Euro adoption in Serbia
Papić, Danijela
Srbsko má nejvyšší Euroizační index v jihovýchodní Evropě. Euro je silně využíváno v domácí ekonomice, protože lidé ztratili důvěru v národní měnu. Tato bakalářská práce se zabývá měnovou integrací v Evropě, podmínkami potřebnými pro vstup do Eurozóny, výhodami a náklady na členství v Eurozóně. Na základě analýzy nominální a reálné konvergence se práce snaží odpovědět na otázku, zda by Srbsko mělo považovat přijetí eura za řešení pro dosažení dlouhodobé ekonomické stability. Po zhodnocení měnové strategie jsou navržena doporučení.
|
|
Dopady zavedenia eura na slovenský automobilový priemysel: porovnanie s ČR
Koreis, Michal
Cílem této bakalářské práce je zhodnotit dopady zavedení eura na slovenský automobilový průmysl ve srovnání s Českou republikou. První část práce popisuje význam automobilového průmyslu pro hospodářství České a Slovenské republiky a určuje největší automobilové producenty v daných zemích. Dále určuje vhodné statistické metody na zjištění přítomnosti zlomu v časové řadě slovenské automobilové produkce a vybírá vhodné finanční ukazatele ke srovnání finančního vývoje největších českých a slovenských automobilových výrobců. Druhá část práce porovnává vývoj automobilové produkce mezi Slovenskem a Českem ve dvou obdobích: 2002 až 2008 a 2009 až 2015. Následně porovnává vývoj vybraných finančních ukazatelů největších automobilových producentů v Česku a Slovensku ve dvou obdobích: 2005 až 2008 a 2009 až 2014.
|
|
The Impact of Euro Adoption on Competitiveness: The Comparison of Czech Republic and Slovakia
Polyák, Oliver ; Dědek, Oldřich (vedoucí práce) ; Martišková, Monika (oponent)
Bibliografický záznam POLYÁK, Oliver (2013). The impact of Euro Adoption on Competitiveness: The comparison of Czech Republic and Slovakia. Praha, 2013. 74 s. Rigorózní práce (PhDr.) Univerzita Karlova v Praze, Fakulta sociálních věd, Institut ekonomických studií. Vedoucí rigorózní práce prof. Ing. Oldřich Dědek, CSc. Abstrakt Předkládaná rigorózní práce zkoumá dopad zavedení společné evropské měny na konkurenceschopnost ekonomiky. Mnoho již bylo napsáno o možných efektech přijetí eura na ekonomiky prvních členů eurozóny. Přínosem této práce je, že se zabývá vlivem zavedení eura na konkurenceschopnost Slovenska, ve srovnání s Českou republikou, která stále používá svou národní měnu. Naše zjištění ukazují, že většina ze sledovaných ukazatelů konkurenceschopnosti se vyvíjela obdobně v obou zemích. Pozitivní vlivy na export způsobené přijetím eura jsou poměrně malé - kolem pěti procent. Úvěrový vývoj byl na Slovensku příznivější během krize, reflektujíc nižší úrokové sazby v eurozóně. Na druhé straně, vysoké příspěvky do evropských stabilizačních fondů mohou zbrzdit ekonomický růst a do budoucna negativně ovlivnit konkurenceschopnost země. Klíčová slova Česká republika, export, konkurenceschopnost, zavedení eura, Slovensko E-mail autora oliver.polyak@hotmail.com E-mail vedoucího práce Počet znaků včetně mezer...
|
|
Zavedení společné evropské měny na Slovensku - vládní komunikační kampaň
Vopěnková, Pavlína ; Vykoukal, Jiří (vedoucí práce) ; Irmanová, Eva (oponent)
Bakalářská práce s názvem Zavedení společné evropské měny na Slovensku - vládní komunikační kampaň se zabývá formou politické komunikace vlády Slovenské republiky v čele s premiérem Robertem Ficem směrem k občanům - v souvislosti se zavedením eura k 1. 1. 2009. Práce popisuje a hodnotí jednotlivé nástroje a komunikační aktivity použité PR agenturou v rámci vládní komunikační kampaně, a její následné zacílení na jednotlivé cílové skupiny. Informační kampaň probíhala od počátku roku 2008, přičemž hlavní pozornost je věnována nejintenzivnější části kampaně v druhé polovině roku 2008. Informační kampaň byla již od počátku realizace konfrontována s kritickými hlasy z řad opozice, kterým byl dáván ve slovenských denících, již tradičně sympatizujícími s pravicovými stranami politického spektra, velký prostor. Cílem bakalářské práce je pomocí výsledků pravidelných výzkumů veřejného mínění Slovenského statistického úřadu zhodnotit efektivnost informační kampaně - zda byla komunikační strategie slovenské vlády zvolena vhodně, a zda se podařilo obyvatele státu dostatečně kvalitně informovat o přechodu na euro a vymýtit tak obavy, které byly se změnou měny úzce svázány.
|