|
Strážci veřejného zájmu: Rámcové vymezování konceptu watchdog v kontextu sociálněvědního diskurzu a v aktérské perspektivě jeho představitelů
Beránková, Petra Alexandra ; Frič, Pavol (vedoucí práce) ; Kotlas, Petr (oponent)
Práce se zabývá fenoménem takzvaných watchdogových organizací, jejichž narůstající počet a vliv svědčí o vytváření samostatného sociálního hnutí. Watchdogové organizace autorka definuje jako typ veřejně prospěšných nevládních organizací zaměřených na kontrolu veřejné sféry či na hájení a prosazování "veřejného zájmu" ve vztahu k demokratizaci společnosti. Hlavní otázka práce zní: Jaké rámce užívají watchdogoví aktivisté při interpretaci svého jednání? Autorčiným cílem tak je porozumět tomuto typu jednání. Koncept watchdogu je v práci nejprve zasazen do širších úvah o soudobé společnosti, zejména do kontextu reflexivní modernity, monitorované a participační demokracie a informační společnosti. Dále je představena Goffmanova analýza rámců a z ní vycházející konceptualizace způsobů rámování sociálních hnutí od Benforda a Snowa. Akcentována je definice rámců jako principů selekce, zdůraznění a prezentování toho, co se děje a na čem záleží. V další části práce autorka představuje metodiku a výsledky svého vlastního kvalitativního výzkumu založeného na analýze polostrukturovaných rozhovorů s watchdogovými aktivisty. Výzkum autorka metodologicky usazuje v oblasti interpretativní sociologie a vychází ze zmíněného konceptu rámování, ale též z přístupů fenomenologie, symbolického interakcionismu a sociálního...
|
| |
|
Pojem tradice v kontextu teorie reflexivní modernizace
Kondrátová, Lucie ; Balon, Jan (vedoucí práce) ; Holeček, Tomáš (oponent)
Diplomová práce "Pojem tradice v kontextu teorie reflexivní modernizace" se zabývá fenoménem tradice a jejím vlivem na konstrukci společenského uspořádání i na tvorbu individuálních biografií v moderní etapě. Práce vychází z teorie reflexivní modernizace, jejímiž nejznámějšími propagátory jsou Ulrich Beck a Anthony Giddens. Současné reinterpretace jejich dnes již kanonických textů pocházejících z 80. a 90. let 20. století nezřídka vedou k nesprávnému výkladu nynější reality, na niž je nahlíženo jako na detradicionalizovanou. Za použití konceptu relativizace, jehož cílem je zpochybnit tuto radikální tezi a jenž je podporován principem sociologické imaginace hovořící pro prevenci zúženého vnímání společenské reality, se v argumentaci stavím proti pojímání současného stavu jako stavu bez tradice. Tento postulát je demonstrován na příkladu tzv. tradičních společenských forem, konkrétně na příkladu nukleární rodiny. V širší perspektivě je cílem práce poukázat na přetrvávající tendence sociálních vědců zdůrazňovat pouze vybrané aspekty sociální reality.
|
|
Strážci veřejného zájmu: Rámcové vymezování konceptu watchdog v kontextu sociálněvědního diskurzu a v aktérské perspektivě jeho představitelů
Beránková, Petra Alexandra ; Frič, Pavol (vedoucí práce) ; Kotlas, Petr (oponent)
Práce se zabývá fenoménem takzvaných watchdogových organizací, jejichž narůstající počet a vliv svědčí o vytváření samostatného sociálního hnutí. Watchdogové organizace autorka definuje jako typ veřejně prospěšných nevládních organizací zaměřených na kontrolu veřejné sféry či na hájení a prosazování "veřejného zájmu" ve vztahu k demokratizaci společnosti. Hlavní otázka práce zní: Jaké rámce užívají watchdogoví aktivisté při interpretaci svého jednání? Autorčiným cílem tak je porozumět tomuto typu jednání. Koncept watchdogu je v práci nejprve zasazen do širších úvah o soudobé společnosti, zejména do kontextu reflexivní modernity, monitorované a participační demokracie a informační společnosti. Dále je představena Goffmanova analýza rámců a z ní vycházející konceptualizace způsobů rámování sociálních hnutí od Benforda a Snowa. Akcentována je definice rámců jako principů selekce, zdůraznění a prezentování toho, co se děje a na čem záleží. V další části práce autorka představuje metodiku a výsledky svého vlastního kvalitativního výzkumu založeného na analýze polostrukturovaných rozhovorů s watchdogovými aktivisty. Výzkum autorka metodologicky usazuje v oblasti interpretativní sociologie a vychází ze zmíněného konceptu rámování, ale též z přístupů fenomenologie, symbolického interakcionismu a sociálního...
|
|
Pojem tradice v kontextu teorie reflexivní modernizace
Kondrátová, Lucie ; Balon, Jan (vedoucí práce) ; Holeček, Tomáš (oponent)
Diplomová práce "Pojem tradice v kontextu teorie reflexivní modernizace" se zabývá fenoménem tradice a jejím vlivem na konstrukci společenského uspořádání i na tvorbu individuálních biografií v moderní etapě. Práce vychází z teorie reflexivní modernizace, jejímiž nejznámějšími propagátory jsou Ulrich Beck a Anthony Giddens. Současné reinterpretace jejich dnes již kanonických textů pocházejících z 80. a 90. let 20. století nezřídka vedou k nesprávnému výkladu nynější reality, na niž je nahlíženo jako na detradicionalizovanou. Za použití konceptu relativizace, jehož cílem je zpochybnit tuto radikální tezi a jenž je podporován principem sociologické imaginace hovořící pro prevenci zúženého vnímání společenské reality, se v argumentaci stavím proti pojímání současného stavu jako stavu bez tradice. Tento postulát je demonstrován na příkladu tzv. tradičních společenských forem, konkrétně na příkladu nukleární rodiny. V širší perspektivě je cílem práce poukázat na přetrvávající tendence sociálních vědců zdůrazňovat pouze vybrané aspekty sociální reality.
|