| |
|
Náklady životního cyklu budovy
Bohadlová, Darina ; Marková,, Leonora (oponent) ; Korytárová, Jana (vedoucí práce)
Diplomová práce se zabývá náklady životního cyklu budovy pro výuku a výzkum. Teoretická část se zabývá představením metody nákladů životního cyklu. Následuje popis stanovování nákladů životního cyklu a postup jejího zpracování. V praktické části je zpracován rozpočet zkoumané stavby, který je rozdělen na funkční díly a tím stanoveny náklady na opravy a rekonstrukce po dobu životnosti stavby. Po skončení životnosti jsou orientačně stanoveny náklady na demolici a odstranění odpadu. Celý tento proces je shrnut v tabulce, která stanovuje náklady na provoz budovy po celou dobu její životnosti.
|
|
Environmentální hodnocení rekonstrukcí obytných budov
Struhala, Karel ; Ostrý, Milan (oponent) ; Lupíšek,, Antonín (oponent) ; Košíčková, Ivana (vedoucí práce)
Jednou z metod využívaných pro hodnocení dopadů lidských činností na životní prostředí je Life-Cycle Assessment (LCA). V této disertační práci je metoda LCA aplikována na renovace obytných budov v České Republice. Důvodem je velký potenciál pro snížení dopadů na životní prostředí v rámci existujícího bytového fondu. Cílem této práce ale není jen kvantifikace potenciálních úspor. Práce se také zabývá přesností zvolené hodnotící metody a vhodnosti její aplikace pro zvolené cíle, což jsou témata v literatuře většinou opomíjená. V práci jsou hodnoceny dvě případové studie – bytový dům v Brně a řadový rodinný dům v jedné z okolních obcí – hodnotící dopady životního cyklu budov na životní prostředí. První obsahuje dvě LCA studie hodnotící původní a renovovaný stav bytového domu. Druhá obsahuje tři LCA studie hodnotící původní stav rodinného domu, nerealizovaný návrh jeho rekonstrukce a realizovanou demolici a novostavbu. Dopady na životní prostředí jsou hodnoceny ve čtyřech kategoriích: Ecological Scarcity, Cumulative Energy Demand (Primary Energy), Non-Renewable Energy a Global Warming Potential. Přesnost LCA studií je v práci ověřována zavedením čtyř proměnných a použitím dvou různých softwarů (až 324 různých výpočetních kombinací). Výsledky práce potvrzují, že renovace mají za následek snížení dopadů staveb na životní prostředí. V případě bytového domu dosáhla průměrná úspora až 17,39 %. V případě rodinného domu dokonce až 76,83 %. Nicméně se také projevil značný vliv ověřovaných proměnných. Rozdíly mezi výsledky jednotlivých výpočetních kombinací dosáhly až 56,06 %. Před širší aplikací metody LCA v oblasti renovací obytných budov je tedy nutný další výzkum, který by zvýšil její přesnost.
|
|
Ekologické hodnocení a značení elektrotechnických výrobků
Kantorová, Aneta ; Šteffan, Pavel (oponent) ; Szendiuch, Ivan (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce je zaměřena na možnosti snižování negativních vlivů elektrotechnických výrobků na životní prostředí. Po obecném popisu současného stavu, včetně aktivit zaměřených na udělení environmentálního značení, je pozornost zaměřena na možnosti ekologického hodnocení elektrotechnických výrobků. K tomu je využita legislativa dle norem řady ISO 14020, které jsou zaměřeny na tři možnosti udělování ekologických značek. V praktické části je navržen postup pro udělování značky ECO dle normy ISO 14021. Tu by bylo možné udělovat samotnými výrobci na základě splnění předepsaných podmínek stejně jako je tomu v případě prohlášení o shodě u značení CE.
|
|
Vliv složení energetického mixu ČR na environmentální dopady nakládání s odpady
Dočekalová, Veronika ; Kočí, Vladimír (vedoucí práce) ; Trecáková, Tatiana (oponent)
Tato práce se zabývá složením českého energetického mixu a jeho účinky na environmentální dopady nakládání s odpady. Tři technologie: skládkování bez využití energie a skládkování a spalování s využitím energie jsou posuzovány metodou LCA. Výsledky vztažené k 1 t směsného komunálního odpadu jsou porovnávány v 9 kategoriích dopadu: úbytek zdrojů, acidifikace, eutrofizace, globální klimatická změna, ztenčování ozonové vrstvy, vznik fotooxidantů, humánní toxicita, terestrická ekotoxicita a sladkovodní ekotoxicita. Jako největší zátěž pro životní prostředí bylo vyhodnoceno skládkování bez využití energie, jako nejmenší spalování. Použití energetického mixu ČR se nepříznivě projevilo u dopadů skládek bez kogenerace, naopak do lepšího světla postavilo skládkování a spalování s energetickým využitím. Vlivy změn složení mixu jsou také zkoumány.
|
|
Posuzování životního cyklu ražby tunelové stavby metodou NRTM
Pokorná, Alice ; Kočí, Vladimír (vedoucí práce) ; Trecáková, Tatiana (oponent)
Cílem této diplomové práce bylo posoudit dopady na životní prostředí tunelářské metody NRTM pomocí sestavení studie LCA. Sektor stavitelství má stále vysoký potenciál rozvoje a proto se stává předmětem zájmu i pro studie LCA. S rostoucími nároky na prostor se v oblasti infrastruktury uplatňuje stále více podzemní stavitelství. Pokud je zájmem udržitelný rozvoj ve stavebnictví, je nutné mít představu o environmentálních dopadech tohoto sektoru. Udržitelný rozvoj vyžaduje metody a nástroje pro měření a porovnávání dopadů lidské činnosti na životní prostředí. Tyto nástroje poskytují studie LCA, které zároveň umožňují i proaktivní přístup. Výhodou LCA je náhled na celý životní cyklus produktu. Nedochází tedy k přesunu problému mezi jednotlivými fázemi životního cyklu téhož produktu. Pro posouzení Nové Rakouské tunelovací metody byla zvolena LCA studie typu od kolébky k bráně (cradle- to- gate). LCA studie byla zpracována pro 1 tunel o délce 850 m s plochou příčného řezu 13,46 m2 ražený metodou NRTM realizovaný za dobu 18 měsíců. Pro vypracování této studie byl použit softwarový nástroj GaBi 6. Výsledky ukazují, že nejvýznamnějšími emisními zdroji tunelářské metody NRTM jsou výroba cementu, skládkování odtěžené rubaniny, výroba betonářské oceli a exploziva. Výroba cementu je hlavním emisním zdrojem...
|
|
Posuzování životního cyklu budov
Mrkvičková, Kristýna ; Kočí, Vladimír (vedoucí práce) ; Hák, Tomáš (oponent)
Cílem bakalářské práce bylo zhodnocení použití metody posuzování životního cyklu (LCA) pro oblast stavby budov. Za účelem ověření aplikace této metody byl namodelován obytný dům jako systém jednotkových procesů v profesionálním LCA softwaru a byly zhodnoceny jednotlivé stavební prvky s ohledem na jejich dopady na životní prostředí. Výstupem je přehled jednotlivých indikátorů kategorií dopadu a zhodnocení, které oblasti životního prostředí jsou stavbou nejvíce zasaženy a kde by bylo vhodné přistoupit k optimalizaci. Pro posouzení byla zvolena standardní novostavba plnící účel rodinného domku. Systém byl namodelován softwarem GaBi 4 a pro posouzení kategorií dopadu byl vybrán charakterizační model CML 2001- Nov09. Teoretická část se zabývá metodikou LCA, vysvětluje jednotlivé fáze a popisuje kategorie dopadu. Dále je rozebrán světový trend posuzování budov z hlediska celého životního cyklu. Ke konci studie bylo zjištěno, že největší vliv na životní prostředí má fáze provozní a na tomto výsledku se největší měrou podílí úprava pitné vody.
|
|
Ekologické hodnocení a značení elektrotechnických výrobků
Kantorová, Aneta ; Šteffan, Pavel (oponent) ; Szendiuch, Ivan (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce je zaměřena na možnosti snižování negativních vlivů elektrotechnických výrobků na životní prostředí. Po obecném popisu současného stavu, včetně aktivit zaměřených na udělení environmentálního značení, je pozornost zaměřena na možnosti ekologického hodnocení elektrotechnických výrobků. K tomu je využita legislativa dle norem řady ISO 14020, které jsou zaměřeny na tři možnosti udělování ekologických značek. V praktické části je navržen postup pro udělování značky ECO dle normy ISO 14021. Tu by bylo možné udělovat samotnými výrobci na základě splnění předepsaných podmínek stejně jako je tomu v případě prohlášení o shodě u značení CE.
|
|
Environmentální hodnocení rekonstrukcí obytných budov
Struhala, Karel ; Ostrý, Milan (oponent) ; Lupíšek,, Antonín (oponent) ; Košíčková, Ivana (vedoucí práce)
Jednou z metod využívaných pro hodnocení dopadů lidských činností na životní prostředí je Life-Cycle Assessment (LCA). V této disertační práci je metoda LCA aplikována na renovace obytných budov v České Republice. Důvodem je velký potenciál pro snížení dopadů na životní prostředí v rámci existujícího bytového fondu. Cílem této práce ale není jen kvantifikace potenciálních úspor. Práce se také zabývá přesností zvolené hodnotící metody a vhodnosti její aplikace pro zvolené cíle, což jsou témata v literatuře většinou opomíjená. V práci jsou hodnoceny dvě případové studie – bytový dům v Brně a řadový rodinný dům v jedné z okolních obcí – hodnotící dopady životního cyklu budov na životní prostředí. První obsahuje dvě LCA studie hodnotící původní a renovovaný stav bytového domu. Druhá obsahuje tři LCA studie hodnotící původní stav rodinného domu, nerealizovaný návrh jeho rekonstrukce a realizovanou demolici a novostavbu. Dopady na životní prostředí jsou hodnoceny ve čtyřech kategoriích: Ecological Scarcity, Cumulative Energy Demand (Primary Energy), Non-Renewable Energy a Global Warming Potential. Přesnost LCA studií je v práci ověřována zavedením čtyř proměnných a použitím dvou různých softwarů (až 324 různých výpočetních kombinací). Výsledky práce potvrzují, že renovace mají za následek snížení dopadů staveb na životní prostředí. V případě bytového domu dosáhla průměrná úspora až 17,39 %. V případě rodinného domu dokonce až 76,83 %. Nicméně se také projevil značný vliv ověřovaných proměnných. Rozdíly mezi výsledky jednotlivých výpočetních kombinací dosáhly až 56,06 %. Před širší aplikací metody LCA v oblasti renovací obytných budov je tedy nutný další výzkum, který by zvýšil její přesnost.
|
|
Posuzování životního cyklu skládkování odpadu
Kosová, Kristýna ; Kočí, Vladimír (vedoucí práce) ; Trecáková, Tatiana (oponent)
Tato práce je zaměřena na použití metody posuzování životního cyklu (LCA) pro oblast odpadového hospodářství v České republice. Cílem práce bylo namodelování procesu skládkování odpadů a vyhodnocení hlavních materiálových, energetických a elementárních toků majících vliv na životní prostředí. Výstupem je přehled jednotlivých indikátorů kategorií dopadu a zhodnocení, které oblasti životního prostředí jsou skládkováním nejvíce zasaženy a kde by bylo vhodné přistoupit k optimalizaci. Práce se skládá ze dvou částí, teoretické a experimentální. Teoretická část pojednává obecně o metodě LCA, skládkování a komunálních odpadech, jejich produkci a možnostech dalšího nakládání s nimi. V experimentální části je zhodnocen a srovnáván vliv 1 tuny sládkovaného odpadu za 1 kalendářní rok na několika českých skládkách, vytvořen průměrný model skládky a jeho srovnání s databázovými modely. Klíčová slova Skládkování, posuzování životního cyklu, odpadové hospodářství, komunální odpad
|