|
Realitní a související judikatura
Dvořák, Miroslav ; Valdhans,, Jiří (oponent) ; Telec, Ivo (vedoucí práce)
Cílem diplomové práce je zmapovat rozhodovací praxi soudů v oblasti realitní a související praxe. Judikáty jsou uspořádány do logických celků, přičemž byla sledována snaha vytvořit ucelený a co možno nejkomplexnější přehled o postojích soudů k jednotlivým právním otázkám realitní praxe a přitom definovat nejčastější příčiny a předměty sporů. Autor v této diplomové práci na rozhodnutích Nejvyššího soudu a Nejvyššího správního soudu, případně nálezech Ústavního soudu objasňuje postoje justice k základním principům realitního zprostředkování a realitní činnosti jako celku, jakož i k souvisejícím právním otázkám se zvláštním zřetelem ke smlouvám, které jsou v realitní praxi uzavírány, a to zejména smlouvě zprostředkovatelské a smlouvám zprostředkovávaným. Důvodem výběru a zpracování tohoto tématu je fakt, že na trhu dosud chybí komplexní vypracování tohoto typu judikatury, ačkoli dosud přetrvávají nejasnosti jak v legislativě, která realitní činnost upravuje, tak i v koncepci řešení realitních případů a z toho plynoucích typických smluvně závazkových vztahů účastníků realitního trhu. Po zmapování a podrobné analýze zpracovaných soudních rozhodnutí autor dochází k závěru, že v některých oblastech realitní praxe již došlo k ustálení judikatury a tato se tak stává zpětně použitelnou pro praxi. Stále však přetrvávají soudy dosud neřešené právní otázky nebo dokonce protichůdná soudní rozhodnutí a to i ve zcela zásadní a principielní problematice realitní činnosti. Částečně je to způsobeno tím, že realitní trh je přeci jen poměrně mladým obchodním odvětvím a částečně i chybějící nebo nevhodnou právní úpravou realitní činnosti, jejíž součástí je i realitní zprostředkování.
|
|
Realitní a související judikatura
Dvořák, Miroslav ; Valdhans,, Jiří (oponent) ; Telec, Ivo (vedoucí práce)
Cílem diplomové práce je zmapovat rozhodovací praxi soudů v oblasti realitní a související praxe. Judikáty jsou uspořádány do logických celků, přičemž byla sledována snaha vytvořit ucelený a co možno nejkomplexnější přehled o postojích soudů k jednotlivým právním otázkám realitní praxe a přitom definovat nejčastější příčiny a předměty sporů. Autor v této diplomové práci na rozhodnutích Nejvyššího soudu a Nejvyššího správního soudu, případně nálezech Ústavního soudu objasňuje postoje justice k základním principům realitního zprostředkování a realitní činnosti jako celku, jakož i k souvisejícím právním otázkám se zvláštním zřetelem ke smlouvám, které jsou v realitní praxi uzavírány, a to zejména smlouvě zprostředkovatelské a smlouvám zprostředkovávaným. Důvodem výběru a zpracování tohoto tématu je fakt, že na trhu dosud chybí komplexní vypracování tohoto typu judikatury, ačkoli dosud přetrvávají nejasnosti jak v legislativě, která realitní činnost upravuje, tak i v koncepci řešení realitních případů a z toho plynoucích typických smluvně závazkových vztahů účastníků realitního trhu. Po zmapování a podrobné analýze zpracovaných soudních rozhodnutí autor dochází k závěru, že v některých oblastech realitní praxe již došlo k ustálení judikatury a tato se tak stává zpětně použitelnou pro praxi. Stále však přetrvávají soudy dosud neřešené právní otázky nebo dokonce protichůdná soudní rozhodnutí a to i ve zcela zásadní a principielní problematice realitní činnosti. Částečně je to způsobeno tím, že realitní trh je přeci jen poměrně mladým obchodním odvětvím a částečně i chybějící nebo nevhodnou právní úpravou realitní činnosti, jejíž součástí je i realitní zprostředkování.
|