|
Porovnání alternativních forem soužití v České republice a ve Francii
Houdková, Sylvie ; Lederer, Vít (vedoucí práce) ; Frinta, Ondřej (oponent)
Porovnávání alternativních forem soužití v České republice a ve Francii Abstrakt Hlavním cílem této diplomové práce je poskytnout podrobný a systematický pohled na jednotlivé druhy alternativních forem soužití ve dvou státech, v České republice a ve Francii, za použití deskriptivní, analytické a srovnávací metody. Práce je rozdělena na šest částí. První, druhá a třetí část se věnují francouzské právní úpravě. První část představuje francouzský právní řád, jeho liberální přístup k homosexuálním osobám obecně a k jednotlivým alternativním formám soužití. Druhá část podrobně popisuje pakt občanské solidarity, registrované partnerství svého druhu, jeho vývoj v průběhu let a hlavní příčiny vzrůstajícího zájmu francouzské společnosti o jeho uzavření. Obsahuje také krátké porovnání s institutem manželství za účelem úplného pochopení výhod a nevýhod paktu občanské solidarity. Třetí část se zabývá konkubinátem, velmi neformální alternativní formou soužití osob taktéž zakotvenou do francouzského právního řádu. Následná čtvrtá a pátá část popisuje konzervativní přístup České republiky v průběhu let k alternativním formám soužití a jejich výhody a nevýhody v porovnání s Francií. Poukazuje na rozdělení české společnosti na dvě skupiny, kdy registrovaní partneři mohou oficiálně vstoupit pouze do registrovaného...
|
|
Princip rovnosti ve francouzském rodinném právu s ohledem na párové soužití
Braune, Lukáš ; Elischer, David (vedoucí práce) ; Dvořák, Jan (oponent)
Resumé Cílem této diplomové práce bylo zhodnocení odlišných forem párového soužití ve francouzském právním řádu s ohledem na princip rovnosti. Výběr Francie není náhodný, neboť francouzský zákonodárce tuto oblast od 90. let 20. století značně upravuje. Práce se soustředí na jednotlivé aspekty forem soužití, které je navzájem odlišují a dotvářejí tak jejich jedinečnou podobu. Práce dále posuzuje otázku, zdali by francouzský model byl vhodnou inspirací pro českého zákonodárce. Jedná se o aktuální téma se značným sociologickým přesahem, a proto se práce zaměřuje i na proměnu vnímání homosexuality ve francouzské společnosti. Práce se člení do 6 kapitol. Úvodní kapitola představuje základní institut rodinného práva, a to rodinu v historických a společenských souvislostech. Druhá kapitola se soustředí na dlouholeté snažení francouzských poslanců a nevládních organizací o přijetí právní úpravy stejnopohlavních párů. Třetí kapitola se zabývá občanským paktem solidarity a kohabitací. Občanský pakt solidarity je závazek dvou fyzických osob uspořádat jejich společný život. Na počátku značně kritizovaný institut byl značně modifikován reformou z roku 2006. Kohabitace představuje nesezdané soužití dvou osob, jež však má právní účinky. Pro oba instituty je pohlaví osob nepodstatné. Čtvrtá kapitola se ohlíží na dosavadní...
|
|
Sociální práva sezdaných dvojic a registrovaných partnerů ve Francii a v České republice
Rýdlová, Aneta ; Koldinská, Kristina (vedoucí práce) ; Munková, Gabriela (oponent)
Sociální práva sezdaných dvojic a registrovaných partnerů ve Francii a v České republice Abstrakt Záměrem této práce je nejprve srovnat sociální práva manželů a registrovaných partnerů v obou zemích a následně porovnat i francouzskou úpravu s českou. Je nejprve nutné analyzovat formy soužití páru v obou zemích, abychom získali představu o jejich postavení ve společnosti. Další otázkou, kterou si práce klade, je přístup párů k rodičovským právům. Vzhledem k jeho dopadům na pracovní život a rodinný rozpočet, můžeme považovat rodičovství za sociální událost. Práce následně zkoumá v oddělených kapitolách jednotlivé úseky sociálního práva v České republice a ve Francii, aby je mohla vzápětí konfrontovat. Nejožehavějším tématem je problematika pozůstalostních důchodů, posouzení jejich smyslu a důsledky vyčlenění registrovaných partnerů ze skupiny beneficientů vdovského a vdoveckého důchodu. Práce se odráží od aktuální judikatury, a to zejména rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva a Evropského soudního dvora.
|