|
Zvyšování kvality péče v tísňové péči a její optimalizace
Makal, Petr ; Vrzáček, Petr (vedoucí práce) ; Mertl, Jiří (oponent)
(česky) Tato diplomová práce se zaměřuje na kvalitu a optimalizaci tísňové péče v České republice. V první části se autor věnuje definici tísňové péče, rizikům, která jsou s ní spojena, poskytování tísňové péče v České republice a Velké Británii, kvalitě sociální péče, standardům kvality, metodám měření a inspekci kvality, a cílové skupině tísňové péče. Po teoretickém úvodu se autor věnuje metodologické části, kde čtenáře seznamuje s průběhem služby z pohledu uživatelů. V rámci výzkumu byla použita kvalitativní metoda polostrukturovaných rozhovorů s devíti účastníky - třemi sociálními pracovnicemi, třemi pracovnicemi dispečinku a třemi uživateli služby z organizace Anděl Strážný, z.ú. Z výzkumu vyplynulo několik zjištění: chybějící informovanost ze strany zdravotnických a sociálních pracovníků, nedostatečná modernizace monitorovacích zařízení, absence vizualizace pracovnic dispečinku ze strany samotných uživatelů, a nedostatek standardizace jak v samotné tísňové péči, tak i v monitorovacích zařízeních. Tyto nedostatky by, pokud by byly řešeny, mohly vést ke zvýšení kvality poskytovaných služeb, jejich optimalizaci a snížení finanční náročnosti. V závěrečné části autor představuje vlastní návrhy na řešení těchto problémů a věří, že jejich aplikace by mohla posunout kvalitu poskytované tísňové péče...
|
|
Informovanost o službě tísňové péče na území Prachaticka.
AMBROZKOVÁ, Edita
Ve své diplomové práci jsem chtěla zjistit, jaká je míra informovanosti o službě tísňové péče v územně správním obvodu ORP Prachatice. Práce je rozdělena na dvě části, teoretickou a praktickou část. Teoretická část se zabývá samotnou službou tísňové péče, problematikou stárnutí, potřebami a kvalitou života seniorů. V kvalitativní části výzkumu byla použita metoda dotazování prostřednictvím techniky polostrukturovaného rozhovoru. Analýza dat byla provedena metodou zakotvené teorie. Rozhovory byly uskutečněny s deseti informanty. Výzkumný soubor se stával ze starostů obcí či odpovědných pracovníků obecních úřadů.Z kvantitativního výzkumu vyplynulo, že respondenti mají znalosti v oblasti sociálních služeb, ale samotnou službu tísňové péče zná pouze 25 % dotazovaných respondentů. Z uskutečněných rozhovorů taktéž vyplynulo, že většina informantů má povědomí o dostupných sociálních službách poskytovaných v rámci ORP Prachatice, ale konkrétní službu tísňové péče zná minimum informantů. Zjištěné informace mohou být přínosné nejen pro studenty Zdravotně sociální fakulty, ale mohou přispět k informovanosti široké veřejnosti, případně mohou být využity v rámci komunitního plánování v jednotlivých obcích v ORP Prachatice.
|
|
Týraní senioři jako cílová skupina pro neziskové organizace
Špeldová, Martina ; Ondrušová, Jiřina (vedoucí práce) ; Nová, Monika (oponent)
V teoretické části předkládané diplomové práce jsem se zaměřila na definici pojmů stárnutí, stáří a demografických aspektů spojených s tímto životním obdobím. Většinu teoretické části jsem věnovala syndromu EAN, jeho projevům a dopadům na život člověka. V posledních kapitolách jsem se zabývala legislativní úpravou syndromu EAN, neziskovými organizacemi, především telefonickou krizovou pomocí a její rolí v problematice týraných seniorů. Teoretickou část práce jsem rovněž doplnila o reálné příběhy týraných seniorů. Z důvodu zachování autentičnosti jsem v druhé, praktické části práce použila pět příkladů z praxe klientů krizové telefonické pomoci neziskové organizace Elpida. Další část šetření tvoří přepisy rozhovorů se zaměstnanci této organizace. Pro přehlednost byly vloženy vlastní komentáře a tabulky se souhrnnými výsledky. Šetřením bylo potvrzeno, že telefonická krizová pomoc je nedílnou součástí prevence a řešení syndromu EAN.
|
|
Tísňová péče a její význam v péči o seniory
DVOŘÁKOVÁ, Aneta
Bakalářská práce se zabývá tísňovou péčí a jejím významem v péči o seniory. Konkrétně se zaměřuje na seniory, kteří jsou zároveň pacienty praktických lékařů. Praktičtí lékaři jsou pro své pacienty velkým zdrojem informací. Senioři jim důvěřují a dají na jejich doporučení. Praktičtí lékaři by měli znát sociální sužby, potažmo tísňovou péči, aby o nich mohli informovat své pacienty. Cílem bakalářské práce je tedy zmapovat tísňovou péči pro seniory z pohledu praktických lékařů. Výzkumné otázky byly zaměřeny na to, jaký je rozsah znalostí praktických lékařů o službě tísňové péče. Dále na to, jak praktičtí lékaři pro dospělé hodnotí význam tísňové péče v péči o seniory. Výzkumné otázky se také zaměřovaly na to, jak informují o této službě praktičtí lékaři své pacienty, kteří by mohli být potenciálními uživateli této služby. V bakalářské práci byl použit kvalitativní výzkum, metoda dotazování a technika polostrukturovaného rozhovoru. Výzkumný soubor tvořilo 9 praktických lékařů z Českých Budějovic a Trhových Svin. Data byla v praktické části pro větší přehlednost uspořádána do jednotlivých kategorií. Z výzkumu vyplývá, že jen málokterý praktický lékař zná službu tísňová péče, tudíž i informace o ní poskytují jen zřídkakdy a málokomu. Na druhou stranu uznávají, že zdrojů, odkud získávají senioři informace o sociálních službách, je málo. Jako nejvýznamnější přínos tísňové péče hodnotí praktičtí lékaři zvyšování jistoty, pocitu bezpečí a samostatnost seniorů. Výsledky mé práce mohou sloužit nejen studentům a případným zájemcům o tuto službu, ale především poskytovatelům tísňové péče a praktickým lékařům ke zvýšení zájmu a zkvalitnění znalostí o sociálních službách, zejména o tísňové péči.
|
|
Analýza rizik při práci dispečerů Tísňové péče Areíon pro seniory
Papíková, Lucie ; Onder, Jakub (vedoucí práce) ; Chrz, Vladimír (oponent)
Diplomová práce se zabývá analýzou rizik při práci dispečerek Tísňové péče Areión (TPA) pro seniory. Cílem bylo zjistit, co na své práci dispečerky považují za zatěžující a náročné a co jim naopak v naléhavých situacích pomáhá. Za pomoci idiografického výzkumu s emergencí, který jsem analyzovala za použití principů metody zakotvené teorie, jsem se na rozhovorech s pěti respondentkami pokusila zodpovědět, jak vnímají dispečerky TPA svou práci a pracovní náplň. Zda se cítí kompetentní pro komunikaci a jednání s lidmi v krizi a jak své kompetence vnímají. Jaké všechny faktory a situace jsou v práci pro dispečerky zátěžové a náročné a jakým způsobem se s takovou zátěží vyrovnávají. A konečně také to, co by mohlo z pohledu dispečerek zlepšit celkovou kvalitu práce TPA. V teoretické části se věnuji problematice stárnutí a seniorů jakožto cílové skupině sociální služby TPA. Dále pak samotnému představení služby; a technikám vedení krizových hovorů na tísňových linkách a metodám telefonické krizové intervence, které se využívají na linkách důvěry, jakožto dvěma stylům práce, které se nejvíce přibližují té v sociální službě TPA. KLÍČOVÁ SLOVA: senior, tísňová péče, krizová intervence, techniky vedení hovoru
|