|
Nábytkářská firma Emil Gerstel Prague a její spolupráce s architekty
Škvárová, Eva ; Mergl, Jan (vedoucí práce) ; Karasová, Daniela (oponent)
Práce má za cíl shromáždit informace o nábytkářské firmě Emil Gerstel Prague s důrazem na spolupraci s architekty jako návrháři interiérů. V době před první světovou válkou, kdy stál v čele společnosti Emil Gerstel, vznikal nábytek ovlivněný geometrickou vídeňskou secesí, ale i historizující kusy. Objevují se zmínky o spolupráci s Josephem Mariou Olbrichem. Firma dodávala na vídeňský dvůr. Okolo roku 1930 za Bedřicha Gerstela zažívala firma největší rozvoj. Do tohoto období spadá zařizování nákladné vily Otto Petschka v neorokokovém stylu, spolupráce s Adolfem Loosem a Heinrichem Kulkou při zhotování interiérů v Müllerově vile a v bytě Semlerových v Plzni. Vladimír Grégr uplatnil v bytě Havlových v Praze své návrhy ovlivěné organickým funkcionalismem. Většina Gerstelových zákazníku pocházela z vyšších vrstev, zmíněné nemovitosti byly svým majitelům po druhé světové válce (alespoň částečně) odejmuty. Práce se dotýká i osudů jednotlivých staveb, postupů při jejich restaurování a záměrů na jejich obnovu. Druhá část se snaží popsat samostatnou tvorbu firmy. Její produkce byla z větší části ovlivněna historismy, ty byly uplatněny v zámku v Panenských Břežanech. Firemní architekt Arthur Blitz byl zřejmě autor návrhů ovlivněných styly jako art deco či funcionalismus. Lze je srovnávat například se soudobou...
|
|
Vývoj výstavby rezidenčních nemovitostí v městské části Brno-Pisárky
Urbancová, Veronika ; Martincová, Jana Victoria (oponent) ; Horňáková, Romana (vedoucí práce)
Tato diplomová práce se zabývá vývojem výstavby rezidenčních nemovitostí v lokalitě Brno – Pisárky od jejího počátku na konci 19. století až po současnost. Součástí je i popis historie dané oblasti a předpokládaný budoucí vývoj. Práce je rozdělena do jednotlivých období a zahrnuje přehled významných rezidenčních staveb včetně obrázků a fotodokumentace. Největší rozvoj výstavby byl na tomto území zaznamenán v meziválečném období s nástupem funkcionalismu. V 70. letech je tato lokalita téměř zcela zastavěná pouze s občasnými novými stavbami nebo nástavbami či rekonstrukcemi stávajících budov. Práce obsahuje také historické mapy, kde je možné sledovat rozrůstání a vývoj tohoto území.
|
|
Novogotika v pražské sakrální architektuře
Marešová, Marie ; Czumalo, Vladimír (vedoucí práce) ; Pech, Milan (oponent)
Bakalářská práce se zabývá novogotikou v pražské sakrální architektuře na materiálu dvou kostelů nových pražských měst. První část je věnována vývoji Prahy v 19. století a postavení katolické církve jako stavebníka v tomto období, druhá shrnuje pojetí gotické architektury v dějinách umění a problematiku historismu v architektuře. Jádro práce pak tvoří analýza dvou kostelů v kontextu tří nových pražských měst, kostela sv. Ludmily na Královských Vinohradech a kostela sv. Antonína Paduánského v Holešovicích-Bubnech. V závěrečné kapitole jsou shrnuty základní charakteristiky novogotiky v pražské sakrální architektuře, vyvozené z komparace uvedených kostelů.
|
|
Knihovna premonstrátského kláštera Teplá - typologie, vybavení, autoři
VAŠKŮ, Filip
Bakalářská práce se bude zabývat historizující budovou knihovny premonstrátského kláštera v Teplé, která byla v jeho areálu ze 12. století postavena v prvních letech po roce 1900. Práce nejdříve krátce přiblíží stavební dějiny a koncepci areálu kláštera s původní barokní knihovnou. Dále budou prověřeny okolnosti zadání novostavby traktu knihovny a muzea i její autorství, které nebylo do této doby hlouběji prozkoumáno. Vynechána nebude ani samotná typologie knihovny. V textu bude poté nastíněn popis fasády spolu s významnou sochařskou výzdobou. Na popis fasády naváže koncepce vnitřního zařízení, kde budou představeny jednotlivé části vybavení i samotní autoři. Přiblížena bude zejména štuková, truhlářská a malířská výzdoba knihovny. Práce se bude snažit o objasnění ikonografie nástropních maleb ve vazbě na barokní předobrazy. Po podrobném popisu a hlubším nahlédnutí do řad umělců bude následovat kapitola věnující se navazujícím místnostem knihovny a velkého klášterního muzea. Na samotném konci práce upozorní na plánovanou dostavbu klášterního konventu, která by potenciálně rozšiřovala i samotnou knihovnu a muzeum.
|
|
Problematika archaismů a historismů ve výuce českého jazyka na 2. stupni ZŠ
DIVIŠOVÁ, Kristina
Diplomová práce je rozdělena na část teoretickou a část výzkumnou. V teoretické části jsou obsaženy základní poznatky o lexikologii. Práce je zaměřena na obecnou charakteristiku lexikologie - její historii, základní lexikologické přístupy a rozdělení. Podrobně je zpracována oblast slovní zásoby českého jazyka, zejména vrstva slovní zásoby vymezená časovou platností. Pozornost je věnována také kurikulárním dokumentům, ve kterých je učivo o slovní zásobě zakotveno. Výzkumná část je zaměřena na dotazníkové šetření, které v prvé řadě mapuje znalost pojmů a porozumění slovům archaickým a historickým žáky 2. stupně základní školy. V řadě druhé zachycuje, v jaké míře je věnována pozornost učivu o archaismech a historismech ve výuce českého jazyka a literatury.
|
|
Zámek Český Rudolec - stavební historie a uměleckohistorické souvislosti
SMRŽOVÁ, Eva
Bakalářská práce Zámek Český Rudolec - stavební historie a uměleckohistorické souvislosti shrnuje a uceluje základní informace vztahující se k budově zámku, ale i k jeho blízkému okolí, se zaměřením na poslední přestavbu do novogotické podoby a na stavebníka Michaela Angela Picchioniho. Zámek je následně zasazen do kontextu doby a podobných historizujících staveb 19. století.
|
|
Searching for Styles of National Architecture in Habsburg Central Europe1890-1920. Art Nouveau and Turn-of-the-Century Architecture as Nation-Building
Veress, Dániel ; Himl, Pavel (vedoucí práce) ; Michaud, Eric (oponent)
Český abstract Hledání národního architektonického stylu v habsburské Střední Evropě 1890-1920 Národní hnutí a architektura na přelomu století Středoevropská národní hnutí na počátku 20. století významně zasáhla také do architektury. Ve jménu národních idejí docházelo ke snahám o vytvoření specificky národního architektonického slohu, který by reflektoval unikátní národní charakter. Historikové architektury, inspirováni vývojem na poli sociálních a kulturních dějin, se výzkumu vlivu nacionalismu na architekturu věnují od 90. let minulého století. Politický a mocenský vzestup evropských národních hnutí před První světovou válkou a souběžný posun od historismu k secesi v architektuře se stal v tomto smyslu jedním z nosných témat. Zpracování však v drtivé většině zůstávalo limitováno na konkrétní národní hnutí. Tato práce se pokouší překonat dominanci národní perspektivy. S využitím metodologie komparativních dějin souhrnně zpracovává tři případové studie. Na přelomu století maďarská, polská i česká inteligence usilovala o vytvoření národně specifické architektury. V Maďarsku příhodné politické uspořádání umožnilo rychlé a široké přijetí národního stylu, vycházejícího ze secesní estetiky a spojovaného zejména s architekty Ödönem Lechnerem či Bélou Lajtou. V polském a českém případě k rozvinutí národního stylu...
|
|
Vilová architektura na přelomu 19. a 20. století ve městě Zbraslav se zaměřením na vilu Planá růže
Nováková, Markéta ; Czumalo, Vladimír (vedoucí práce) ; Šmied, Miroslav (oponent)
Anotace: Tato bakalářská práce se zaměřuje na vilovou architekturu na přelomu 19. a 20. století. Zabývá se příčinami jejího vzniku, účelem, pro který tato architektura vznikala. S ohledem na koncentraci staveb u nás se zabývá především lokalitou hlavního města Prahy a jejího okolí. Práce pojednává blíže o historismu, slohu navracejícím se k umění minulosti. Přibližuje smýšlení a vnímání této doby k nové vznikající architektuře. V souvislosti s uměním historismu se práce zabývá vznikem a historickým vývojem města Zbraslav, které se na přelomu 19. a 20. století stalo jedním z oblíbených míst nově vznikající vilové architektury. V tomto městě se zaměřuje na konkrétní vilu Planou růži z roku 1898, která je zajímavou ukázkou pozdního historismu pro své neorenesanční štíty, fresky secesního tvarosloví a rohovou věž na jihovýchod. V práci je srovnávána s vilou Flora a vilou U Malé řeky 621, které jsou typické také svou rohovou věží na jihovýchod.
|
|
Obstojí Popperova kritika Platóna proti dalším interpretacím?
Pokorný, Pavel ; Šimsa, Martin (vedoucí práce) ; Franěk, Jakub (oponent)
Hlavním záměrem této práce je zodpovědět následující otázku: Obstojí Popperova kritika Platóna proti dalším interpretacím? Tu autor zodpovídá tak, že objasňuje Popperovy předpoklady, komparuje je jak s Platónovými primárními texty, tak se sekundárními prameny dalších interpretů (Gadamer, Reale, Graeser, Patočka a Strauss). Při zodpovězení hlavní otázky této práce autor postupuje následujícím způsobem: V první kapitole se zaměřuje na kontext Popperova hodnocení Platóna a objasňuje pojmové rozlišení otevřené a uzavřené společnosti. Používá zde i momenty z Popperova vlastního života. Ve druhé kapitole autor vysvětluje Platónovu politickou filosofii na základě analýzy Zákonů (Leges) a Ústavy (Respublica), což jsou texty, které formulují hlavní myšlenky Platónovy politické filosofie, a rovněž Popper z nich ve svých analýzách vychází. Ve třetí kapitole pak autor prezentuje výklad Popperovy kritiky Platona z prvního dílu Otevřené společnosti a jejích nepřátel, přičemž se zaměřuje zvláště na Popperovu formulaci tzv. "zákona revolucí", která se zakládá na předpokladu platnosti historicismu v Platónově výkladu vývoje společnosti, a nařčení Platóna z rasismu. V poslední kapitole autor analyzuje Popperova kritická tvrzení formulovaná vůči Platónovi a konfrontuje je s dalšími interpretacemi Platónova...
|
|
Z písaře ministerským radou: Působení Jiřího Mařánka v kinematografii čtyricátých a padesátých let
Kupková, Marika ; Klimeš, Ivan (vedoucí práce) ; Skopal, P. (oponent) ; Heczková, Libuše (oponent)
Práce pojednává o působení Jiřího Mařánka ve vedení filmového odboru Ministerstva informací v letech 1945-1948. Jeho ministerské angažmá souvisí s dobovým posílením významu literární přípravy filmu a souvisejícího státního dramaturgického dozoru. Jiří Mařánek patří do okruhu spisovatelů, které spojovala jednak příslušnost k mezi- válečným avantgardním hnutím, jednak poválečné angažmá v mocenském aparátu, jež ukončily politické a hospodářské změny na přelomu čtyřicátých a padesátých let. Jeho profesní osud vypovídá o proměnách kulturní politiky státu, o institucionálním vývoji kinematografie a o vztazích literárního a filmového oboru. Vypovídá o tom, co pro tehdejšího literáta znamenalo úspěšné profesní uplatnění a v jakém figurovalo vztahu vůči kinematografii. Sledujeme tedy relativně krátkou, ale převratnou epizodu spisovatele a penzionovaného úředníka v pozici ministerského rady, jejíž příčiny a průběh se ale snažíme zasadit do složité sítě historicko společenských souvislostí i osobních motivací. Orientace na osobnost, kterou nenárokujeme historickou jedinečností, zásadní mocenskou rolí nebo zvláštním společenským významem nám usnadňuje zprostředkovat sledované společenské dění v jeho nejednoznačnosti a rozporuplnosti. Spíše než ucelenou biografii Jiřího Mařánka představujeme vybrané kapitoly z...
|