|
Zvyšování účinnosti emisního systému vznětového motoru
Stráník, Daniel ; Fridrichová, Kateřina (oponent) ; Böhm, Michael (vedoucí práce)
Tato práce se zabývá problematikou tvorby emisí u vznětového motoru těžkého vozidla. V motoru nelze docílit dokonalého spalování, proto při spalování nafty dochází k tvorbě škodlivin, které je nutné eliminovat. K redukci škodlivin obsažených ve výfukových plynech slouží emisní systémy. Protože se limity na množství emisí stále zpřísňují a brzy má vyjít v platnost nová emisní norma Euro VII, je stále důležité snižovat emise u spalovacích motorů. Elektrické, či jiné alternativní pohony, nejsou totiž u těžkých vozidel ještě dostatečně rozvinuté. Tato práce navíc obsahuje návrh řešení, kterým by šlo docílit větší redukce škodlivin a tím i tedy žádaného zvýšení účinnosti celého emisního systému. Za tímto účelem byl vytvořen simulační model v softwaru GT-Suite a byly uskutečněny simulace, pro napodobení jízdních cyklů WHSC a WLTC class 1 pro simulaci ustálených i přechodových stavů. Díky tomu je pak možné porovnat výsledné emise po úpravě emisního systému s těmi s výchozím emisním systémem. Závěrem práce je stručný popis a vyhodnocení výsledků a také nastínění dalších možných postupů.
|
|
Termodynamický 1-D model turbínové skříně turbodmychadla spalovacího motoru
Mrázková, Kristýna ; Böhm, Michael (oponent) ; Štětina, Josef (vedoucí práce)
Diplomová práce se zabývá 1D simulací přestupu tepla turbínovou skříní turbodmychadla s důrazem na výstupní teplotu spalin. Rešeršní část se věnuje konstrukci i termomechanice turbodmychadel, úpravě výfukových plynů a softwaru pro modelování přenosu tepla. Praktická část řeší diskretizaci 3D modelu turbínové skříně, sestavení fyzikálního modelu turbodmychadla pro 1D simulaci teploty výfukových plynů a přestupu tepla turbínovou skříní. Dále jsou kalibrovány hodnoty koeficientů pro přestup tepla a je provedena tranzientní simulace výstupní teploty spalin podle cyklu NEDC. Následuje popis výstupů simulace, optimalizace výsledků a návrh postupu pro integraci modelu do systému virtuálního turbodmychadla.
|
|
Comparison of Hybrid Powertrain Topologies in Daily Commuting Regime
Ušiak, Michal ; Štětina, Josef (oponent) ; Vondrák, Adam (vedoucí práce)
The master’s thesis deals with modelling of various architectures of hybrid powertrains for three vehicle sizes in GT-SUITE and compares them in daily commuting operating mode. On top of making of the hybrid vehicle simulation models, control algorithms had to be created to manage the energy split between the internal combustion engine and the electric motor for each of the architectures. Routes to work and back were logged using the GPS and postprocessed to obtain the speed and the road grade profiles. Resulting data was used as an input in simulations of daily commuting. To compare all hybrid powertrain architectures, fuel economy and electricity consumption were evaluated for WLTP and daily commuting operating modes. Finally, the environmental impact of each topology was assessed based on an estimation of corresponding well-to-wheel emissions.
|
|
Pohonné ústrojí čtyřválcového řadového zážehového leteckého motoru
Novák, Vít ; Kaplan, Zdeněk (oponent) ; Píštěk, Václav (vedoucí práce)
Těžištěm této práce je zjistit namáhání klikového mechanismu invertního pístového leteckého motoru Walter Mikron III C UL od výrobce PARMA – TECHNIK, s.r.o. Hlavní metodou výpočtu je numerická metoda konečných prvků pomocí programu ANSYS Workbech, modul Static structural a Transient structural. V softwaru GT-SUITE byl zjištěn přibližný indikovaný tlak ve válci během pracovního cyklu, který byl použit pro následný výpočet kinematiky a dynamiky klikového mechanismu v programu MATLAB i pro definování zatížení v programu ANSYS. Dílčími cíli jsou navržení možných úprav v konstrukci klikového mechanismu a uvedení možné výkonové rezervy motoru. V diplomové práci je též stručně shrnuta historie a vývoj leteckých pístových motorů firmy Walter, která daný motor vyvinula, a řadě motorů Walter Mikron.
|
|
Termodynamický 1-D model turbínové skříně turbodmychadla spalovacího motoru
Mrázková, Kristýna ; Böhm, Michael (oponent) ; Štětina, Josef (vedoucí práce)
Diplomová práce se zabývá 1D simulací prostupu tepla turbínovou skříní turbodmychadla s důrazem na výstupní teplotu spalin. Rešeršní část se věnuje konstrukci i termomechanice turbodmychadel, SCR katalyzátorům a softwaru pro 1D simulace. Praktická část řeší diskretizaci 3D modelu turbínové skříně, sestavení fyzikálního modelu turbodmychadla pro simulaci prostupu tepla skříní, pokud jsou vstupní veličiny proměnné v čase a simulaci výstupní teploty spalin podle cyklu NEDC. Následuje popis výsledných hodnot a návrh dalšího postupu.
|
|
Termodynamický 1-D model turbínové skříně turbodmychadla spalovacího motoru
Mrázková, Kristýna ; Böhm, Michael (oponent) ; Štětina, Josef (vedoucí práce)
Diplomová práce se zabývá 1D simulací přestupu tepla turbínovou skříní turbodmychadla s důrazem na výstupní teplotu spalin. Rešeršní část se věnuje konstrukci i termomechanice turbodmychadel, úpravě výfukových plynů a softwaru pro modelování přenosu tepla. Praktická část řeší diskretizaci 3D modelu turbínové skříně, sestavení fyzikálního modelu turbodmychadla pro 1D simulaci teploty výfukových plynů a přestupu tepla turbínovou skříní. Dále jsou kalibrovány hodnoty koeficientů pro přestup tepla a je provedena tranzientní simulace výstupní teploty spalin podle cyklu NEDC. Následuje popis výstupů simulace, optimalizace výsledků a návrh postupu pro integraci modelu do systému virtuálního turbodmychadla.
|
|
Termodynamický 1-D model turbínové skříně turbodmychadla spalovacího motoru
Mrázková, Kristýna ; Böhm, Michael (oponent) ; Štětina, Josef (vedoucí práce)
Diplomová práce se zabývá 1D simulací prostupu tepla turbínovou skříní turbodmychadla s důrazem na výstupní teplotu spalin. Rešeršní část se věnuje konstrukci i termomechanice turbodmychadel, SCR katalyzátorům a softwaru pro 1D simulace. Praktická část řeší diskretizaci 3D modelu turbínové skříně, sestavení fyzikálního modelu turbodmychadla pro simulaci prostupu tepla skříní, pokud jsou vstupní veličiny proměnné v čase a simulaci výstupní teploty spalin podle cyklu NEDC. Následuje popis výsledných hodnot a návrh dalšího postupu.
|
|
Pohonné ústrojí čtyřválcového řadového zážehového leteckého motoru
Novák, Vít ; Kaplan, Zdeněk (oponent) ; Píštěk, Václav (vedoucí práce)
Těžištěm této práce je zjistit namáhání klikového mechanismu invertního pístového leteckého motoru Walter Mikron III C UL od výrobce PARMA – TECHNIK, s.r.o. Hlavní metodou výpočtu je numerická metoda konečných prvků pomocí programu ANSYS Workbech, modul Static structural a Transient structural. V softwaru GT-SUITE byl zjištěn přibližný indikovaný tlak ve válci během pracovního cyklu, který byl použit pro následný výpočet kinematiky a dynamiky klikového mechanismu v programu MATLAB i pro definování zatížení v programu ANSYS. Dílčími cíli jsou navržení možných úprav v konstrukci klikového mechanismu a uvedení možné výkonové rezervy motoru. V diplomové práci je též stručně shrnuta historie a vývoj leteckých pístových motorů firmy Walter, která daný motor vyvinula, a řadě motorů Walter Mikron.
|
|
Comparison of Hybrid Powertrain Topologies in Daily Commuting Regime
Ušiak, Michal ; Štětina, Josef (oponent) ; Vondrák, Adam (vedoucí práce)
The master’s thesis deals with modelling of various architectures of hybrid powertrains for three vehicle sizes in GT-SUITE and compares them in daily commuting operating mode. On top of making of the hybrid vehicle simulation models, control algorithms had to be created to manage the energy split between the internal combustion engine and the electric motor for each of the architectures. Routes to work and back were logged using the GPS and postprocessed to obtain the speed and the road grade profiles. Resulting data was used as an input in simulations of daily commuting. To compare all hybrid powertrain architectures, fuel economy and electricity consumption were evaluated for WLTP and daily commuting operating modes. Finally, the environmental impact of each topology was assessed based on an estimation of corresponding well-to-wheel emissions.
|