|
Informace jako klíč ke spokojenosti i zdroj problémů - Pohled lékařů na informovaný souhlas
Kočová, Aneta ; Hasmanová Marhánková, Jaroslava (vedoucí práce) ; Vokřálová, Eliška (oponent)
Práce rozebírá téma informovaného souhlasu, jehož smysl, kterým byla původně ochrana autonomie pacientů před hegemonií lékařů, se v postmoderní společnosti rozšířil i na ochranu lékařů před stížnostmi pacientů, kteří využívají nabytou moc. Na problematiku je nahlíženo z pohledu lékařů, pracujících na oddělení neurologie ve veřejném sektoru péče. Práce se zaměřuje na to, jak tito lékaři vnímají informovaný souhlas, a jak ho v dnešní společnosti, která si prošla od doby jeho vzniku i implementace značnými proměnami, od pacientů dosahují. Cílem práce je tudíž prozkoumat, jak vnímání "informovanosti" a "souhlasu" souvisí s chápáním jejich vztahu s pacientem a nastínit nástroje a praktiky, které pro dosahování informovaného souhlasu od pacienta využívají. V rámci kvalitativního výzkumu bylo provedeno osm polostrukturovaných rozhovorů s lékaři, kteří aktuálně pracují na neurologickém oddělení. Tyto rozhovory byly následně analyzovány metodou segmentace a kódování. Zjištění jsou v práci rozdělena do tří hlavních kapitol. Nejprve je rozebráno téma vnímání informovaného souhlasu a jeho smyslu, nastíněn je zde i vliv internetových zdrojů informací pro pacienty a jeho vliv na vnímání vztahu s nemocným. Ve druhé části jsou zmíněny postupy a strategie, které lékaři využívají pro maximalizaci pochopení...
|
|
Percepce soukromí pacienta
HOFREITEROVÁ, Anna
Bakalářská práce se zabývala problematikou soukromí pacientů v nemocničních zařízeních. Cílem této práce bylo zjistit, jak vnímají soukromí pacienti hospitalizovaní na lůžkovém oddělení, jak vnímaly sestry soukromí pacientů a jakými způsoby zajišťovaly sestry soukromí pacientů na lůžkovém oddělení. Byly stanoveny tři výzkumné otázky, které zjišťovaly, jak pacienti hospitalizovaní na lůžkovém oddělení vnímají soukromí. Dále se zaměřovaly na pohled sester na vnímání soukromí pacienta a to, jakými způsoby zajišťují sestry soukromí pacientů hospitalizovaných na lůžkovém oddělení. V teoretické části práce definuje základní pojmy související se soukromím pacienta, jako je povinnost mlčenlivosti, poskytování informací se souhlasem pacienta, poskytování informací bez souhlasu pacienta, práva pacientů, zdravotnická dokumentace, lidské potřeby a zajištění soukromí pacientů při vybraných ošetřovatelských výkonech. Za účelem dosažení cíle byla využita kvalitativní metoda výzkumného šetření, metoda dotazování a technika polostrukturovaného rozhovoru u pacientů hospitalizovaných na interním lůžkovém oddělení a u sester pečujících o tyto pacienty, dále u pacientů hospitalizovaných na chirurgickém lůžkovém oddělení a u sester pečujících o tyto pacienty. Výzkumný vzorek tvořilo 6 pacientů a 5 sester. Výsledky získaných dat vedly ke zjištění, že sestry měly adekvátní vědomosti ohledně problematiky nakládání s citlivými informacemi pacientů. Sestry měly odpovídající znalosti v postupech, kterými lze chránit soukromí pacientů, přestože ne všechny sestry tyto postupy využívaly v praxi. Výzkumné šetření dále odhalilo, že se pacienti hospitalizovaní na lůžkových odděleních nad vlastním soukromím mnohdy v nemocničním prostředí nezamýšleli a otázka soukromí pro ně byla problematickým a obtížným tématem k rozhovoru. V případě, že by vedení zkoumané nemocnice mělo zájem o výsledky šetření, budou mu tyto výsledky poskytnuty.
|
|
Mimosoudní řešení občanskoprávních sporů mezi poskytovatelem zdravotních služeb a pacientem
Syrová, Adéla ; Holčapek, Tomáš (vedoucí práce) ; Svatoš, Martin (oponent)
Mimosoudní řešení občanskoprávních sporů mezi poskytovatelem zdravotních služeb a pacientem Abstrakt Tato diplomová práce se zabývá využitím metod mimosoudního řešení ve sporech mezi poskytovateli zdravotních služeb a pacienty v České republice a částečně i v zahraničí. Úvodní kapitola popisuje hmotněprávními aspekty mimosoudního řešení v občanskoprávních sporech v rámci zdravotnictví. První podkapitola poskytuje stručný přehled občanskoprávní odpovědnosti poskytovatelů zdravotních služeb. Druhá podkapitola se zabývá vztahem lékaře a pacienta a zmiňuje některé jeho problematické aspekty, které mohou vést ke konfliktům. Ve třetí kapitole je čtenáři představen pojem mimosoudní řešení. Vyjma definice pojmu ADR jsou v kapitole pomocí grafů porovnávány praktické dopady mediace a soudního řízení, čímž je zdůrazněn potenciál ADR. V následující podkapitole jsou nastíněny charakteristiky ADR. Ačkoli stížnost není sama o sobě považována za metodu ADR, hraje ve zdravotnictví zásadní roli a funguje jako předstupeň procesu ADR. Následující kapitola se proto zabývá mechanismem stížností a osobami odpovědnými za jejich vyřizování, tedy nemocničních ombudsmanů, právníků a veřejného ochránce práv. Následující podkapitoly pak vyjmenovávají různé metody ADR použitelné ve zdravotnictví, konkrétně vyjednávání, mediaci,...
|
| |
|
Lidská důstojnost jako základ vztahu mezi lékařem a pacientem
ŠVECOVÁ, Veronika
Tato bakalářská práce se zaměřuje na problematiku lidské důstojnosti, která je nedílným aspektem úspěšné léčby a dobrého vztahu pacienta a lékaře. V práci je nastíněn historický vývoj etického vnímání pacienta ve vztahu k jeho zdravotním, psychickým, sociálním i duchovním potřebám v dobových proměnách. Nedílnou součástí tohoto vývoje je křesťanská spiritualita s charitativní péčí o nemocné a strádající, která je jedním ze základních kamenů evropské etiky. Současné vnímání lidské důstojnosti vychází z komplexního vědění a chápání člověka v jeho jedinečnosti. Metodou pro vypracování práce je studium relevantní literatury především z oblasti zdravotnické etiky.
|